# data[].attributes.body
1.Dijelovi digitalnog sustava

-Računalo se sastoji od programske i strojne opreme

-Strojna oprema ili sklopovlje računala označava skup svih fizičkih komponetni računala

-Programska oprema jest skup svih programa koji omogućavaju rad na računalu

-Ulazne i Izlazne jedinice označavaju uređaje koji omogućuju komunikaciju računala s okolinom

-Ulazna jedinica pretvara podatke iz okoline(zvuk,slika) u digitalni oblik razumljiv računalu

-Izlazna jedinica pretvara digitalne podatke iz računala u oblik prihvatljiv okolini

-Uređaje koji mogu biti i ulazni i izlazni nazivamo ulazno-izlazne jedinice

-zaslon osjetljiv na dodir primjer je i ulaznog i izlaznog uređaja u jednoj cjelini.

-u pametnim telefonima i tabletima ugrađeni su zasloni na osjetljivi dodir

-Kućište računala jest ,,oklop,,unutar kojeg se nalaze svi unutarnji dijelovi računala

-kućište i svi djelovi računala kojeg čine sistematska jedinica

2.Postoje dva stanja koji imaju visok i niski napon

-ljudi se koriste dekadskim brojevnim sustavom koji se sastoji od 10 znamenaka

- sustav koji ima dvije znamenke 0 i1 zove se binarni sustav

-bit je znamenka binarnog sustava

- binarnu znamenku zovemo govori računalo zato jer je to jezik računala

-sva memorija se sprema u spremnike ili u memoriju.

-on je u dvoje stanjima uključeno ili isključeno

# data[].attributes.body
1. Dijelovi digitalnog sustav

računalo se sastoji od strojne i programske i strojne opreme ili sklopovlje računala.

programska oprema jest skup svih programa koji omogućavaju rad na računalu.

strojna oprema na engleskom se jeziku naziva hardware, a programska oprema software.

uzlazne jedinice i izlazne jedinice označavaju uređaje koji omogućavaju komunikaciju računala s okolinom.

ulazna jedinica pretvara podatke iz okoline (zvuk, slika) u digitalni oblik razumljiv računalu.

2. kako računalom sprema podatke

zaslon osjetljiv na dodir (touch screen) primjer je i ulaznog izlaznog uređaja u jednoj cjelini.

kućište računala jest " oklop" unutar kojeg se nalaze svi unutarnji dijelovi računala.

zapravo je točnije reći da postoje dva stanja - ima visoki napon i ima niski napon, ali zbog jednostavnosti

za zapis brojeva ljudi se koriste dekadskim sustavom koji se sastoji od 10 znamenka: 0,1,2,3,4,5,6,7,8,9.

brojevni sustav koji ima samo dvije znamenke , 0 i 1, zove se binarni sustav

bit je najmanji dio informacije koji možemo spremiti u računalo.

# data[].attributes.body
1. Dijelovi digitalnog sustava

računalo se sastoji od strojne i programske opreme.

strojna oprema označava skup svih fizičkih komponenti računala

programska oprema - skup svih programa koji omogućuju rad na računalu

strojna oprema na engleskom se naziva hardware, a programska software

ulazne jedinice i izlazne jedinice označavaju uređaje koji omogućuju komunikaciju računala s okolinom

Ulazna jedinica pretvara podatke iz okoline (zvuk, slika) u digitalni oblik razumljiv na računalu

Izlazna jedinica pretvara podatke iz računala u oblik na dodir

Ulazno-izlazni su uređaji koji mogu biti ulazni i izlazni

Zaslon osjetljiv na dodir primjer je ulaznog i izlaznog uređaja u jednoj cjelini

Kućište jest oklop svih unutarnjih dijelova računala, kućište i svi dijelovi u njemu čine središnju (sistematsku) jedinicu

2. Kako računalo sprema podatke

Računalo ima dva stanja - visoki i niski napon

Ljudi se koriste dekadskim brojevnim sustavom od deset znamenaka: 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9,

Brojevni sustav koji ima samo dvije znamenke 0, 1, zove se binarni sustav.

Bit je znamenka binarnog sustava koja može biti 0 ili 1

Riječ bit kartica je od engleskih riječi binary digit, to znači binarna znamenka

# data[].attributes.body
1. DJELOVI DIGITALNOG SUSTAVA

računalo se sastoji od strojne i programske opreme

srrojna oprema ili skupovlje računala označava skup svih fizičkih komponenti računala ,,ono što vidimo" ili ,,ono što možemo opipati", npr monitor, kučište, tipkovnica, miš, pisač...

PROGRAMSKA OPREMA jest skup svih programa koji omogućavaju rad na računalu

ULAZNE I IZLAZNE JEDINICE označavaju uređaje koji omogučuju komunikaciju računala s okolinom

ULAZNA JEDINICA pretvara podatke iz okoline (zvuk, slika) u digitalni oblik računala s okolinom

IZLAZNA JEDINICA pretvara digitalne podatke iz računala u oblik prihvatljiv okolini

uređaji koji mogu biti i ulazne i izlazne jedinice

ZASLON OSJETLJIV NA DODIR(touch screen)primjer je i ulaznog i izlaznog uređaja u jednoj cjelini

KUĆIŠTE računala jest ,,oklop" unutar kojeg se nalaze svi unutarnji dijelovi računala

Kućište i svi dijelovi unutar njega čine SREDIŠNJU (SISTEMATSKU)JEDINICU

2.KAKO RAČUNALO SPREMA PODATKE?

# data[].attributes.body
1. djelovi digitalnog sustava

Računalo se sastoji od STROJNE i PROGRAMERSKE OPREME.

PROGRAMSKA OPREMA jest skup svih programa koji omogućavaju rad na računalu.

ULAZNEJEDINICE I IZLAZNE JEDINICE označavanje uređaje koji omogućuju komunikaciju računala s okolinom

ZASLON OSLJETLJIV NA DODIR(touch screen) primjer je i ulaznog ii izlaznog uređaja u jednoj cjelini

Računala se koriste binarnim sustavom

ljudi se koriste dekadskim sustavom

2.kako računalo sprema podatke

Računala se koriste binarnim sustavom

ljudi se koriste dekadskim sustavom

Za zapis brojeva ljudi koriste dekadski brojevni sustav koji se sastoje od 10 znamenaka: 0,1,2,3,4,5,6,7,8,9,

jedan sklopka ima dva stanja 0

# data[].attributes.body
1. Dijelovi digitalnog sustava

računalo se sastoji od strojne i programske opreme

ulazna jedinica pretvara podatke iz okoline u digitalni oblik računalu

izlazna jedinica pretvara digitalne podatke iz računala u oblik prihvatljiv okolini

uređaji koji mogu biti i ulazni i izlazni zovu se ulazno-izlazne jedinice

Kako računalo sprema podatke

kućište računala jest oklop unutar kojeg se nalaze svi djelovi računala

ljudi se koriste dekatskim brojevnim sustavom koji ima 10 znamenaka

brojevni sustav koji ima samo dvije znamenke 0 i 1 zovu se birani sustav

alfanumerički znak jest grafička oznaka kojom se označuju slovo i broj ili drugi znakove

najpoznatiji standard za prikaz znakova na računalu jest ASCII

Spremanje podataka

bajt je osnovna jedinica za mjerenje količine podataka

bajtove moramo prikazati u većim jedinicama, u kilobajtima, kilobajte u megabajtima, megabajte u gigabajtima i gigabajte u terabajtima

jedan kilobat ima 1000 bajta

ROM memorija ima nekoliko zadataka pri ukljičivanju ispituje ispravnost uređaja

RAM memorija je zadužena za privmerveno čuvanje programa i podataka kojima se trenutno koristimo na računalu

računarstvo u oblaku jest način spremanja koji se koristi diskovima na udaljenih računalima od kojih dolazimo putem interneta

pomoćnim spremnicima koristimo se za spremanje podataka

# data[].attributes.body
1. ,,Dijelovi digitalnog sustava

Računalo se sastoji od strojne i programske opreme.

strojna oprema ili sklopovlje računala označava skup fizičkih komponenti računala,,ono što vidimo" ili ,,ono što možemo opipati"npr.monitor,kućište,tipkovnica,miš,pisač,kabeli,čipovi,zvučnici i dr.

Programska oprema jest skup svih programa koji omogučavaju rad na računalu.

Ulazne jedinice i izlazne jedinice označavaju uređaje koji omogučuju uređaje koji omogučuju komunikaciju računala s okolinom.Ulazna jedinica pretvara podatke iz okoline (zvuk,slika) u digitalni oblik razumljiv računalu, a izlazna jedinica pretvara digitalne podatke iz računala u oblik prihvatljiv okolini.Uređaje koji mogu biti i ulazni i izlazni nazivama ulazne-izlazne jedinice.

Zaslon osjetljiv na dodir primjer je i ulaznog i izlaskog uređaja u jednoj cjelini.

Kučište računala jest,,oklop"unutar kojeg se nalaze svi unutarlji dijelovi računala.Kučište i svi dijelovi unutar njega čine središnju(sistematsku) jedinicu

# data[].attributes.body
1. dijelovi digitalnog sustava

Računalo se sastoji strojne i programske opreme

strojna oprema ili sklopovlje računala označava skup fizičkih komponenti računala ono što vidimo ili ono što možemo opipati, npr monitor ,kučište tipkovnica, miš, pisač, kablovi, čipovi, zvučnici i dr

programska oprema jest skup svih programa koji omogučuju radna računalu.

Ulazne jedinice i izlazne jedinice označavaju uređaje koji omogučuju uređaje koji omogučuju komunikaciju računala s okolinom.Ulazna jedinica pretvara podatke iz okoline(zvuk,slika) u digitalni oblik razumljiv računalu, a izlazna jedinica pretvara digitalne podatke iz računala u oblik prihvaljiviji okolini. Uređaje koji mogu biti i ulazni i izlazni nazivamo ulazno izlazne jedinice

zaslon osjetljiv na dodir primjer je ulaznog i izlaznog uređaja

kučište računala su svi djelovi unutar računala

# data[].attributes.body
1. Djelovi digitalnog sustava

Računalo se sastoji od strojne i programske3 opreme. Strojna oprema ili sklopovlje računala označava skup svih fizičkih komponenti računala: ono što vidimo ili ono što možemo opipati npr. monitor, kućište ...

Programska oprema jest skup svih programa

koji omogućavaju rad na računalu Ulazne jedinice i izlazne jedinice nazivamo ulazno i izlazno. Zaslon osjetljiv na dodir primjer i ulaznog i izlaznog uređaja u jednoj cjelini. Kućište računala jest unutar kojeg se nalaze svi unutarnji djelovi računala. Kučište i svi dijelovi unutar čine središnju jedinicu.

2Kako računalo sprema podatke

računalo -ima napona nema napona

Zapravo je točnije reći ima visok napon ima niski napon. Ljudi se koriste dekadskim brojevnim sustavom koji se sastoje 10znamenki:0,1,2,3,4,5,6,7,8,9

Binarni sustav ima dvije znamenke 0i 1

Računalo podatke pamti u spremnici ili memorija. Postupak pridruživanje nula i jedinica naziva se kodiranjem Najpoznatiji standard za prikaz znakova na računalu jest ASCII

kad u niz prikažemo osam bitova, dobivamo jedan bit možemo zapisati u256 različitih stanja.

Bajt je osnovna jedinica za mjerenje

# data[].attributes.body
1.Dijelovi digitalnog sustava.

-Računalo se sastoji od strojne i programske opreme.

# data[].attributes.body
1.Djelovi digitalnog sustava

računalo se sastoji od strojne i programske opreme. Strojna oprema ili sklopovlje računala-skup svih fizičkih komponenata. Programska oprema jest skup svih programa koji omogučavaju rad na računalu

ulazne i izlazne jedinice označavaju uređaje koji omogućuju komunikaciju računala s okolinom

ulazna jedinica pretvara podatke iz okoline u digitalni oblik razumljiv računalu

izlazna jedinica pretvara digitalne podatke iz okoline u oblik prihvatljiv računalu

uređaji koji mogu biti i ulazni i izlazni nazivamo ulazno-izlazne jedinice

zaslon osjetljiv na dodir primjer je ulaznog i izlaznog uređaja

kućište računala jest oklop unutar kojeg se nalaze svi unutarnji djelovi računala

kućište i svi djelovi unutar njega čine središnju jedinicu

2. Kako računalo sprema podatke

kod računala postoje dva stanja . Ljudi se koriste dekadskim brojevnim sustavom koji ima deset znamenaka 0, 1 ,2, 3, 4, 5, 6 , 7, 8, 9 . Bit je znamenka binarnog sustava koja može biti 0 ili 1 . Alfanumerički znak je grafička oznaka kojom se označuju slovo i broj ili drugi znakovi. Postupak pridruživanja nula i jedinica nazivamo kodiranjem.

Najpoznatiji standard za prikaz znakova zove se ASCII.

ASCII ( skraćenica riječi American Standard Code for Information Inchange)

kada u nizu prikažemo 8 bitova, dobijemo jedan bajt. Jednim bajtom možemo zapisati 256 stanja . Bajtje osnovna jedinica za mjerenje količine podataka. Bajtove moramo prikazati veće

# data[].attributes.body
1.Dijelovi digitalnog sustava

racunalo se sastoji od strojne i programske opreme

strojno oprema ili sklopovlje racunala oznacava skup svih fizičkih komponenti racunala

Programska oprema jest skup svih svih programa koji omugućava rad na računalu.

Ulazna jediniva i izlazna jedinica oznacavaju uređaj koji omogućuju komunikaciju računala s okolinom. Ulazna jedinica-pretvara podatke iz okoline izlazna jedinica-pretvara digitalne podatke iz računala podatke iz računala u oblik prihvatljiv oklini Uređaje koji mogu biti i ulazni i izlazni nazivamo ulazno-izlazne jedinice

Zaslon osjetljiv na dodir primjer je i ulaznog i izlaznog uređaja u jednoj cjelini.

Kućište računala jest ,,oklop" unutar kojeg se nalaze svi unutarnji dijelovi racunala. Kućište i svi dijelovi unutar njega čine središnju (sistemsku) jedinicu.

KAKO RACUNALO SPREMA PODATKE? Zapravo točnije reći da postoje dva stanja-ima visoki napon i ima niski napon, ali zbog jednostavnosti upotrebljavat ćemo napon i nema napona.

Za zapis brojeva ljudi se koriste DEKATSKIM BROJEVIMA SUSTAVOM koji se sastoji od 10 znamenaka: 0,1,2,3,4,5,6,7,8,9

Brojevi sustav koji ima samo dvije znamenke, 0 i 1, zovu se BINARNI SUSTAV. BIT je znamenka binarnog sustava koja može biti 0 ili 1.

Bit je najmanji dio informacija koji možemo spremiti u računalu. Vrijednost BITA može biti 0 ili 1. Riječ BIT kratica je od engleskih riječi BINARY DIGIT, što znači BINARNA ZNAMENKA, i često kažemo da je jezik kojim ,,GOVORI" računalo.

LJUDI SE KORISTE DEKATSKIM SUSTAVOM

RAČUNALOM SE KORISTI BINARNI BROJEVI

# data[].attributes.body
1. dijelovi digitalnog sustava.

- računalo se sastoji od programske ili progamrske opreme.

-strojna ili skopovljena oprema označav a skup svih fizičkih komponenata

-programska oprema jest skup svih programa

-ulazne jedinice i izlazne jedinice označavaju uređaje komunikaciju računala s okolinom

-ulazna jedinica pretvara podatke iz okoline u digitalni oblik

-izlazna jedinica pretvara digitalne podatke iz računala

-zaslon osvijetljivi na dodir je izlasno ulazna jedinca

-kućište računala jest oklop u njemu se nalazi svi skupovi središnje jedinice

2. kako računalo sprema podatke

-ljudi se koriste dekatskim brojevima

-računala se koriste binarni sustav

-bit je znamenka birnanog sustava

-bit može vrijediti 0 ili 1

-računalo sprema podatke u spremnike ili memorija

-postupak pridruživanja naziva se kodiranje

-najpoznatiji standard znakova na računala jest ascii

# data[].attributes.body
1.DIJELOVI DIGITALNOG SUSTAVA

RAČUNALO SE SASTOJI OD STROJNE I PROGRAMSKE OPREME

STROJNA OPREMA ILI SKLOPOVLJE RAČUNALA OZNAČAVA SKUP SVIH FIZIČKIH KOMPONENTI RAČUNALA

PROGRAMSKA OPREMA JEST SKUP SVIH PROGRAMA KOJI OMOGUČAVAJU RAD NA RAČUNALU

STROJNA OPREMA NA ENGLESKOM SE JEZIKU NAZIVA HARDWARE A PROGRAMSKA OPREMA SOFTWARE

ULAZNE JEDINICE I IZLAZNE JEDINICE OZNAČAVAJU UREĐAJE KOJI OMOGUČUJU RAČUNALA S OKOLINOM

ULAZNA JEDINICA PRETVARA PODATKE IZ OKOLINE U DIGITALNI OBLIK RAZUMLJIV RAČUNALU

IZLAZNA JEDINICA PRETVARA DIGITALNE PODATKE IZ RAČUNALA U OBLIK PRIHVATLJIV OKOLINI

UREĐAJE KOJI MOGU BITI I ULAZNI I IZLAZNI NAZIVAMO ULAZNO IZLAZNE JEDINICE

ZASLON OSJETLJIV NA DODIR PRIMJER JE I ULAZNOG I IZLAZNOG UREĐAJA

KUČIŠTE RAČUNALA JEST OKLOP UNUTAR KOJEG SE NALAZE SVI UNUTARNJI DIJELOVI RAČUNALA

# data[].attributes.body
1. Dijelovi digitalnog sustava

računalo se sastoji od strojne i programske opreme.Strojna oprema ili sklopovlje računalo označava skup svih fizičkih komponeti računala:"ono što vidimo" ili " možeš opipati" , npr.Monitor kućište,tipkovnica,miš,pisač,kabli,čipovi,zvučnici i dr. -Programaska oprema jest skup svih programa koji omogućavaju rad na računalu. -

# data[].attributes.body
1.DJELOVI DIGITALNOG SUSTAVA

-Računalo se sastoji od programske i strojne opreme

-Programska oprema jest skup svih programa koji omogućavaju rad na računalu

-Ulazne i izlazne jedinice označavaju uređaje koji omogućuju komunikaciju

računala sa okolinom

-Ulazna jedinica pretvara podatke iz okoline u digitalni oblik

-Izlazna jedinica pretvara digitalne podatke iz računala u oblik prihvatljiv okolini

-Ulazno-izlazne jedinice su uređaji koji mogu biti ulazni i izlazni

-Zaslon osjetljiv na dodir je ulazno-izlazni uređaj

-Kućište računala jest "oklop,, unutar kojeg se nalaze svi unutarnji dijelovi računala

-Središnju jedinicu čine svi dijelovi kućišta

-Za zapis brojeva ljudi koriste dekadskim brojevnim sustavom koji se sastoji od 10 znamenka:0,1,2,3,4,5,6,7,8,9

-Brojevni sustav koji ima samo 2 znamenke, 0 i 1 , zove se binarni sustav

-Bit je znamenka binarnog sustava

-Vrijednost bita može biti 0 ili 1

-Računalo sprema podatke i pamti podatke u posebnim sklopovima i uređajima koje nazivamo spremnici ili memorija

-

# data[].attributes.body
1. Dijelovi digitalnog sustava

računalo se sastoji od strojne i programske opreme

strojna oprema je skup svih fizičkih komponenti (tipkovnica ,miš,monitor mikrofon itd)

programska oprema je skup svih programa koji omogućavaju rad računalu

strojna oprema spada pod hardware

programska oprema spada pod software

ulazna jedinica i izlazne jedinice su uređaji koji modu pretvoriti neku stvar iz stvarnosti u digitalni oblik ili iz digitalnog u stvarni oblik

ulazne jedinice su kada mi nešto napravimo u stvarnosti a to se prikaže na računalu (tipkovnica, mikrofon ,miš)

izlazne jedinice su one koje kada se nešto desi na računalu a to se nama prikaže(monitor, zvučnik ,pisač,sušalice,)

u kućištu se salaze sve komponente

2. kako računalo sprema podatke

računalo razumijemo samo isključeno uključeno ili 1 i 0

ljudi koriste dekadski brojevni sustav on se sastoji od 10 znamenaka

računala koriste binarni sustav on se sastoji od 0 i 1 i ima dvije znamenke

bit je znamenka binarnog sustava iona može biti 1 ili 0

sa jednim bitom postoji 2 stanja

sa dva bit postoje 4 stanja

sa tri bita postoje 8 stanja

naj poznatiji standard je za prikaz nakova je ASCII

# data[].attributes.body
1. Dijelovi digitalnog sustava

Računalo se sastoji od strojne i programske opreme

strojna oprema - "ono što vidimo i da možemo opipati"

programska oprema - skup svih programa koji omogućavaju rad na računalu

ne može jedno bez drugoga

zaslon na osjetljivi dodir (touch screen) - izlazna i ulazna uređaj

kućište je "oklop" gdje se nalaze svi unutarnji dijelovi računala

to sve zajedno čine središnju ili sistemsku jedinicu

2. kako računalo sprema podatke

postoje dva stanja - ima visok napon i ima niski napon jednostavnije - ima napon i nema napon

ljudi se koriste dekadskim brojevima koji se sastoji od 10 znamenki: 1,2,3,4,5,6,7,8,9 i 0

računalo se koristi binarnim sustavom, bit je znamenka binarnog sustava koja može biti 1 ili 0

alfanumerički znak - oznaka koja označuje slovo, broj ili drugi znakovi

postupak kombiniranja 0 ili 1 određenom znaka zove se kodiranje

najpoznatiji standard za prikaz znakova na računalu je ASCII

kada prikažemo 8 bitova dobivamo bajt

jednim bajtom možemo zapisati 256 različitih stanja

još postoji kilobajt, megabajt, gigabajt, terabajt

jedan kilobajt ima 1000 bajta

da se spremi ili nešto pohrani treba nam središnji spremnik i pomoćni spremnici

središnji spremnik se sastoji ROM i RAM memorije

RAM memorija - zadužena je za privremeno čuvanje programa ili podataka i ne pamti trajno

ROM memorija - zadužena je za: da ispituje ispravnost uređaja, učitava programe, priprema računalo za rad

# data[].attributes.body
bajt se sastoji od 8 bitova

od jednog bajta može se napraviti 256 kombinacija

bajt je osnovna jedinica za kolićinu podataka

središnji spremnik se sastoji od -ROM i RAM memorije

# data[].attributes.body
Računarstvo u oblaku (Cloud Computing) jest način spremanja koji se koristi diskovima na udaljenim računala od kojih dolazimo do interneta

pomoćni spremnici koristimo za sačuvanje i možda kasnije upotrijebiti

to su: tvrdi disk, CD, DVD, USB, Blu-ray, memorijski štapić, memorijska kartica

# data[].attributes.body
Alfanumerički znak je grafička oznaka kojom se označuju slovo, broj i drug znakovi

3.

Kada u nizu prikažemo 8 bitova, dobivamo jedan bajt

Bajt je osnovna jedinica za mjerenje količine podataka

Bajtovi: kilobajt, megabajt, gigabajt, terabajt

ROM memorija - omogućuje samo čitanje već tvorničkih upisanih podataka

RAM memorija - radna memorija, privremeno sprema podatke dok računalo radi.

# data[].attributes.body
-Spremanje podataka

-osam bitova jedan bajt

-jedan bajt 256 različitih stanja

-bajt je osnovna jedinica za mjerenje količine podataka

-jedan kilobajt 1000 bajtova

-rom memorija zadataka:isponjujete ispitujte ispravnost

-ram memorija -je zadužena za privremeno čuvanje podataka ili programa

# data[].attributes.body
kad u nizu prikažemo osam bajta, bajt možemo zapisati256različitih stanja

Bajtove moramo prikazati u većim jedinicama, u kilobajtima(KB),kilobajte u megabajtima(MB),megabajte u gigabajtima(GB),a gigabajte u terabajte(TB)

Zato to su potrebne dvije vrste spremnika: središnji spremnik i pomoćni spremnik.

ROM memorija ili radna memorija zadužena je za privremeno čuvanje programa i podataka kojima se trenutno koristimo na računalu. Ona ne pamti trajno, stoga se podaci prije gašenja računala moraju spremati na neki od moćnijih spremnika. ROM memorija ima nekoliko zadataka: pri uključivanju ispituje ispravnost uređaja, učitava programe i operacijski sustav te prima računalo za ra

# data[].attributes.body
-Za zapis brojeva ljudi se koriste dekadskim brojevnim sustavom koji se sastoji od 10 znamenaka:0,1,2,3,4,5,6,7,8,9.

-Bit može biti 0 ili 1.

-Sve podatke računala mora pretvoriti u bitove, odnosno u nule i jedinice.

- Računalo sprema, tj. pamti podatke u posebnim sklopovima i uređajima koje nazivamo spremnici ili memorije.

- Postupak pridruživanja zove se kotiranje.

-Najpoznatiji standard.

# data[].attributes.body
-Bajt je osnovna jedinica za mjerenje količine podataka.

-Središte spremnika i pomoćnih spremnika.

-Rom memorija ima nekoliko zadataka.

# data[].attributes.body
-bajt je osnovna za mjerenje količine podataka

-središnji spremnici i pomoćni spremnici

-Rom memorija ima nekoliko zadataka

# data[].attributes.body
-Za zapis brojeva ljudi se koriste dekadskih brojeva sustavom koji se sastoji od 10 znamenaka : 0,1,2,3,4,5,6,7,8,9.

- Bit može biti 0 ili 1

-Sve podatke računala mora pretvoriti u bitova, odnosno u nule i jedinice

-Spremnici ili memorije

-postupak pridruživanje zove se kotiranje

-najpoznatiji standar

# data[].attributes.body
bajtove moramo prikazati u većim jedinicama, u kilobajtima(KB), kilibajtima u megabajtima (MB), megabajtie u gigabajtima (GB), a gigabajte u terabajtima (TB).

Jedan kilobajt ima 1000 bajta.

Za spremanje radova na računalo potrebno su dvije vrste spremnika: središnji spremnik i pomoćni spremnici.

središnji spremnik sastoji se od ROM i RAM memorije.

RAM memorija - radna memorija, privremeno sprema podatke dok računalo radi

ROM memorija - omogućuje samo čitanje tvornički upisanih podataka

pomoćnim spremnicima - koristimo za spremanje podataka koje želimo sačuvati i možda kasnije upotrijebiti

najvažniji i najviše korišteni pomoćni spremnici jesu: tvrdi disk, CD, DVD, blue-ray, USB memorijski štapić i memorijska kartica

# data[].attributes.body
Najpoznatija standart za prikaz znakova na računalu jest ASCI

Alfanumeraki znak jest grafička oznaka kojim se označuju slovo ili broj ili drugi znakovi

Bajt je osnovna jedinica za mjerne količine podataka

Bit je znamenka binarnog sustava koja može biti 0 ili 1

binarni brojevni sustav sastoji se od dviju znamenki

Kodiranjeje proces priduživanja nula i jedinica određenim znakovima

ASCII jest najpoznatija standard za pikazivanje znakova na računalu

RAM memorija -radna memorija privremeno sprema podatke dok računalo radi

ROM MEMORIJA-omogučuje samo čitanje već tvornićkih upisanih podataka

# data[].attributes.body
Svakom znaku koji zapisujemo

pomoću računala pripada njemu jedinstvena binarna kombinacija

Alfanumerički znak jest grafička oznaka

postupak pridruživanja kombinacija nula i jedinica naziva se kodiranje

najpoznatiji standard na računalu je ASCII

ASCII je skraćenica od engleske riječi american standard code for information interchange

3.Spremanje podataka

Jednim bajtom možemo upotrjebiti 256 različitih stanja

BAJT je osnovna jedinica za mjerenje količine podataka

sve što radimo na računalu za to su potrebne dvije vrste spremnika-središnji spremnik i pomočni spremnici

središnji spremnik sastoji se od ROM i RAM memorije

ROM memorija ima nekoliko zadaća-pri uključivanju ispituje ispravnost uređaja

RAM memorija ili radna memorija zdruzena je za cuvanje programa i podataka kojima se trenutno služimo

pomočni spremnici jesu tvrdi disk cd dvd

# data[].attributes.body
Alfanumerički znak jest grafička oznaka kojom se označavaju slovo i broj ili drugi znakovi

postupak pridruživanja kombinacija nula i jedinica određenom znaku nazivamo kodiranje

Najpoznatiji standard za prikaz znakova na računalu jest ASCII

jednim bajtom možemo zapisati 256 različitih stanja

bajt je osnovna jedinica za mjerenje

KILOBAJT˙(kb) ,MEGABAJT(mb) ,GIGABAJT (gb) ,TERABAJT(tb)

Sve što radiš na računalu vjerovatno želiš i pohraniti, tj. spremiti na računalu.Računalo tjekom rada pamti ono što radi , za to su ootrebne dvije vrste spremnika SREDIŠNJI SPREMNIK I POMOČNI SPREMNIK

# data[].attributes.body
Racunalo se sastoji od STROJNE I PROGRAMSKE OPREME

Strojna oprema ili sklopovlje racunala oznacava skup svih fizickih komponenti (mis, mikrofon, tipkovnica, itd)

programska oprema jest skup svih programa koji omogucavaju rad na racunalu

ulazne jedinice i izlazne jedinice oznacavaju uredaje koji omogucuju komunikaciju racunala s okolinom

zaslon osjetljiv na dodir primjer je i ulaznog i izlaznog uredaja u jednoj cjelini.

zapravo je tocnije reci da postoje 2 stanja - visoki i niski napon

brojevni sustav koji ima samo 2 znamenke 0 i 1, zove se binarni sustav

bit je znamenka binarnog sustava koji moze biti 0 ili 1

za zapis brojeva ljudi se koriste dekadskim sustavom koji se sastoji od 10 znamenka (od 0 do 9)

racunalo sprema, tj. pamti podatke u posebnim sklopovima i uredajima koji nazivamo spremnici ili memorija

postupak pridruzivanja kombinacija 0 i 1 odredenom znaku nazivamo kodiranje

kada u nizu prikazemo 8 bitova, dobivamo 1 bajt

bajt je osnovna jedinica za mjerenje kolicine podataka

jednim bajtom mozemo zapisati 256 razlicitih stanja

postoje : kilobajt (kb), megabajt (mb), gigabajt (gb), terabajt (tb)

racunalo tijekom rada pamti ono sto radi , za to su potrebne dvije vrste spremnika: sredisnji spremnik i pomocni spremnici

rom memorija (Read Only Memory) i ram memorija (Random Access Memory)

racunalo u oblaku jest nacin spremanja koji se koristi diskovima na udaljenim racunalima do kojih dolazimo putem interneta

pomocnim spremnicima koristimo se za spremanje podataka koje zelimo sacuvati te ih mozda kasnije ponovo upotrijebimo

# data[].attributes.body
2.KAKO RAČUNALO SPREMA PODATKE?

postoje dva stanja IMA VISOKI NAPON i IMA NISKI NAPON

ljudi se koriste DEKADSKIM BROJEVNIM SUSTAVOM koji se sastoji od 10 znamenka : 0,1,2,3,4,5,6,7,8,9

brojevni sustav koji ima samo dvije znamenke 0 i 1 zove se BINARNI SUSTAV

BIT je znamenka binarnog sustava koja može biti 0 ili1

sve podatke računalo mora pretvoriti u bitove ,odnosno u nule i jedinice

spremnici ili memorija -tamo spremamo podatke

najpoznatiji standard za za prikaz znakova na računalu jest ASCII

postupak pridruživanje kombinacija nula i jedinica određenom znaku nazivamo

3. SPREMANJE PODATAKA

kada u nizu prikažemo osam bitova ,dobivamo jedan BAJT

jednim BAJTOM možemo zapisati 256 različitih stanja

BAJT je osnovna jedinica za mjerenje količine podataka tj koristimo se njime kao jedinicom za mjerenje memorije

KILOBAJT (KB)

MEGABAJT (MB)

TERABAJT (TB)

jedan kilobajt ima 1000 bajta

dvije vrste spremnika : SREDIŠNJI SPREMNIK i POMOĆNI SPREMNICI

SREDIŠNJI SPREMNIK sastoji se od ROM i RAM memorije

ROM MEMORIJA ima nekoliko zadataka : pri uključivanju ispituje ispravnost uređaja ,učitava programe i operacijski sustav te priprema računalo za rad

RAM MEMORIJA ili radna memorija zadužena je za privremeno čuvanje programa i podataka kojima se trenutno koristimo na računalu

# data[].attributes.body
Lorena Okanović 5.d

Sve podatke računalo mora pretvoriti u bitove, odnosno u nule i jedinice. Racunalo sprema tj, pamti podatke o posebnim sklopovima u uređajima koje nazivamo SPREMNICI ILI MEMORIJA. Spremnik u racumalou možemo zamisliti kao niz malenih sklopki koje mogu biti u dvama različitih polžajima ( stanjima) :ukljuceno ili isključeno.

Jedna sklopa ima dva stanja: 0 (sklopa iskljuceno) i 1 (sklopa uključena)

Alfanumerički znak jest graficka oznaka kojom se oznacuju slovom i broj ili drugi znakovi.

Najpoznatiji standar za prikaz znakova za racunalo jest ASCII.

ASCII je skraćenica od engleskih rijeci AMERICAN STANDAR CODE FOR INFORMATION INTERCHAMGE, što je američki standarni kod za razmjenu informacija.

MARSEOVA ABECEDA jest postupak priduživanja implusa, električkih, ili sličnih, pojedinim znakovima pisma.

Bajt je osnovna jedinica za mjerenje količine podataka, tj. koristimo se njime kao jedinicom za mjerenje memorije.

KILOBAJTIMA (KB) MEGABAJTIMA (MB) GIGABAJTIMA (GB) TERABAJTIMA (TB) JEDAN KILOBAJT IMA 1000 BAJTIA.

Sve što radiš na računalu vjerovarno želiš i pohraniti , tj. Spremniti na računalo . Računalo tijekom rada pamti oso što radi. Za to su potrebne dvije vrste spremnika SREDIŠNJI SPREMNIK I POMOĆNI SPREMNIK.

Središnji spremnik sastoji se od ROM i RAM memorije.

ROM MEMORIJA

RAM MEMORIJA

# data[].attributes.body
3. spremanje podataka

kada u nizu prikažemo osam bitova, dobivamo jedan bajt. Jednim bajtom možemo zapisati 256 različitih stanja.

bajt je osnova jedinica za mjerenje količine podataka, tj. koristimo se njime kao jedinicom za mjerenje memorije.

u kilobajtima (KB) , kilobajte u megabajte (MB) u gigabajtima (GB), a terabajte (TB). jedan kilobajt ima 1000 bajta.

do 1998 godine jedan kilobajt imao je 1024 bajta

jedan kibibajt ima 1024 , dok jedan kilobajt ima 1000 bajtova

računalo nakon rada pamti ono što radi za to su potrebne dvije vrste spremnika središnji spremnik i pomoćni spremnici

središnji soremnik sastoji se od rom i ram memorije

računarstvo oblaku jest način spremanja koji se koristi diskovima na udaljenim računalima do kojih dozimo putem interneta.