# data[].attributes.body
La societat estamental era un sistema rígidament jerarquitzat en què la minoria tenia tots els drets i privilegis, mentre que la majoria suportaven abusos que mancava de poder polític.

# data[].attributes.body
L'economia agrària de l'Edat Mitjana es un sistema feudal, on la riquesa estaven vinculada a la possessió de terres, i els pagesos treballaven per sobreviure la seva i la del senyor feudal li cobrava al pagès uns impostos.

# data[].attributes.body
La forma de govern principal durant l'Antic Règim era la monarquia absoluta per tant el rei tenia el poder absolut.

Els governats eren súbdits que no disposaven de cap dret.

Tenia institucions que l'assessoraven (Consells d'Estat) i Parlaments (nascuts a l'Edat Mitjana, representants dels tres estaments).

# data[].attributes.body
Mort de l'emperador Josep I del Sacre Imperi Romanogermànic--> L'emperador Josep I, germà de Carles d'Àustria (pretendent al tron espanyol), mor sobtadament sense descendència masculina.

Com a resultat, Carles d'Àustria hereta la corona del Sacre Imperi Romanogermànic i es converteix en Carles VI.

Guerra del Nord--> Rússia segueix la seva expansió sota el lideratge del tsar Pere el Gran en el marc de la Gran Guerra del Nord (1700-1721), enfrontant-se a Suècia pel domini del Bàltic.

Aquest conflicte contribueix a l'ascens de Rússia com una potència europea clau.

# data[].attributes.body
Inici guerra de Successió (1700)--> L'1 de novembre de 1700, mor Carles II, l'últim rei de la dinastia dels Àustries d'Espanya, sense descendència. En el seu testament, designa com a hereu Felip d'Anjou, nét de Lluís XIV de França, que es convertirà en Felip V. La seva proclamació com a rei d'Espanya genera por entre altres potències europees (Anglaterra, Àustria, Països Baixos) per una possible unió entre França i Espanya sota els Borbons, trencant l’equilibri de poder europeu. Això provoca l'inici de la Guerra de Successió Espanyola (1701), que s'estén per tot Europa i les colònies.

# data[].attributes.body
Tractat d'Utrecht--> Va posar fi oficialment a la Guerra de Successió Espanyola (1701-1714), un conflicte que havia enfrontat diverses potències europees pel control de la corona espanyola després de la mort de Carles II, l'últim rei de la dinastia dels Àustries.

Abandonament Interacional de Catalunya-->Tot i el tractat, els Catalans van continuar resistint en la guerra, ja que el Decret de Nova Planta, imposat per Felip V, suposava la pèrdua de les institucions, lleis i privilegis propis de Catalunya i la resta de la Corona d'Aragó.

Al juny de 1713, les tropes austriacistes van abandonar Catalunya, deixant-la sola contra les forces borbòniques. Fet que va marcar l'inici del setge de Barcelona, que culminaria l’11 de setembre de 1714 amb la caiguda de la ciutat.

...

# data[].attributes.body
Crisi a Polònia--> El Rei Estanislau II August de Polònia intentava mantenir l'autonomia del país enmig de la influència creixent de Rússia, Prússia i Àustria. Aquest període marcava el preludi a les particions de Polònia.

La creació de la primera societat antiesclavista a la Gran Bretanya--> Un grup de quàquers a la Gran Bretanya va formar el que es considera la primera societat antiesclavista. Aquesta organització es va dedicar a denunciar la immoralitat de l’esclavitud i a fer campanya per la seva abolició. Encara que inicialment tenia un abast limitat.

L'Expedició de James Cook a l'Oceania--> James Cook, capità de la Marina Reial Britànica, va liderar tres grans viatges d'exploració per ampliar el coneixement sobre el Pacífic i descobrir terres desconegudes per als europeus. Un d'ells l'any 1773, quan va anar al Cercle Polar Àrtic.

# data[].attributes.body
Tractat de París-->La signatura del Tractat de París el 3 de setembre de 1783, va posar fi a la Guerra d'Independència dels Estats Units contra Gran Bretanya. Aquest tractat va ser crucial per a la independència dels Estats Units i va establir les condicions per a la pau entre els dos països.

Tractat de Versalles--> El Tractat de Versalles, va ser un altre tractat important per a la pau mundial que va posar fi a les guerres associades a la Revolució Americana. Aquest tractat va implicar a Espanya, que, tot i que no va tenir una participació directa en la guerra d'independència, havia estat aliada de França i va obtenir guanys territorials a l'Amèrica del Nord, com la restitució de Florida per part de Gran Bretanya.

...

# data[].attributes.body
Convocatòria dels Estats Generals--> França, estava en una crisi econòmica, marcada per altes taxes de deute, malalties, males collites i augment de preus de l'alimentació. Per intentar solucionar la crisi financera, Lluís XVI va convocar els Estats Generals el 5 de maig de 1789, una assemblea que reunia els representants dels tres estaments de la societat francesa.

Presa de la Bastilla--> La presa de la Bastilla la que era la presó i símbol del poder absolut del monarca, va ser atacada per una multitud de parisencs que buscaven armes i pólvora. Aquesta acció va ser vista com un acte de rebel·lió contra la tirania del règim de Lluís XVI i va marcar l'inici de la revolució violenta.

...

# data[].attributes.body
Fuga del rei Lluís Felip XVI--> Lluís XVI i la seva família intentaven fugir a l'estranger per aconseguir ajuda per restaurar l'Antic Règim absolutista que havia estat desmantellat per la Revolució Francesa. Tanmateix, van ser capturats a Varennes i els van retornar a París.

La Constitució de França --> Aprovació de la Constitució de 1791, que va establir una monarquia constitucional a França. Aquesta constitució va ser redactada per l'Assemblea Nacional Constituent

...

# data[].attributes.body
La desigualtat social a l'edat moderna es manifestava en una estructura de poder molt rígida i jeràrquica, que es coneix com a societat estamental.

# data[].attributes.body
Mort de Carles II d'Espanya--> El rei Carles II d'Espanya, l'últim monarca dels Àustries a Espanya, mor sense hereu directe, tot i que havia intentat garantir la successió amb el seu testament. Això provoca una crisi dinàstica.

Felip d'Anjou, nét de Lluís XIV de França, és designat hereu de la corona espanyola, en un intent de mantenir la unitat dinàstica de la Casa de Borbó entre França i Espanya.

Fundació de la Societat de la Raó a Anglaterra--> Publicació de "The Spectator" (1700-1714): Aquesta publicació, creada per Joseph Addison i Richard Steele, va ser una de les més influents a Anglaterra i va contribuir a difondre les idees de la Il·lustració en la societat britànica.

# data[].attributes.body
Montesquieu: Va ser un filòsof francès la seva obra es desenrotlla en el context del moviment intel·lectual i cultural coneguda com la il·lusió.

# data[].attributes.body
George Washington va ser el primer president dels Estats Units entre 1789 i 1797 i comandant en cap de l'Exèrcit Continental revolucionari en la guerra de la Independència dels Estats Units. Als Estats Units se'l considera el pare de la Pàtria i també un dels Pares fundadors dels Estats Units

# data[].attributes.body
La burgesia és la classe social que, a partir de la Revolució Industrial, es va enriquir gràcies a la propietat de negocis, capitals i terres. Va promoure els valors del capitalisme i va tenir poder econòmic i influència política, situant-se entre la noblesa i la classe treballadora.

# data[].attributes.body
L'Antic Règim va ser el sistema polític, social i econòmic que va predominar a Europa abans de les revolucions liberals del segle XVIII. Es caracteritzava per una monarquia absoluta, una societat dividida en estaments (noblesa, clergat i poble) i una economia agrària basada en privilegis hereditaris i

desigualtats socials.

# data[].attributes.body
Les terres estaven vinculades, això vol dir que estaven lligades a un títol nobiliari (persona que pertany a la noblesa), a l'església, a un municipi o a la corona. D'aquestes, se'n pot treure profit, com fer-hi cultius, etc. Encara que no es poden vendre.

# data[].attributes.body
El liberalisme econòmic defensa la llibertat de mercat i la mínima intervenció de l'Estat, creient que l'oferta i la demanda regulen l'economia de manera més eficient.

# data[].attributes.body
El liberalisme polític és una ideologia que defensa les llibertats individuals, la separació de poders i la democràcia. Promou governs limitats, drets civils, igualtat davant la llei i participació ciutadana en les decisions polítiques.

# data[].attributes.body
Una revolució és un canvi profund i sobtat en l'organització política, social o econòmica d'un país o societat. Sol implicar la substitució d'un sistema per un altre, sovint a través de moviments populars o conflictes.

# data[].attributes.body
Els gremis a l'edat moderna eren agrupacions de persones que exercien el mateix ofici o professió. Mantenien moltes característiques dels gremis medievals, però van experimentar alguns canvis i adaptacions.

# data[].attributes.body
Una colònia és un territori controlat i administrat per un país estranger, generalment amb l'objectiu d'explotar-ne els recursos econòmics o estratègics. Els habitants de la colònia solen tenir menys drets que els del país colonitzador.

# data[].attributes.body
La il·lustració és moviment intel·lectual i cultural que va sorgir a Europa durant el segle XVIII, també conegut com el "Segle de les Llums".

La Il·lustració va tenir un impacte profund en el pensament polític, social i filosòfic, preparant el terreny per a les grans revolucions de finals del segle XVIII i principis del XIX.

# data[].attributes.body
L'expansió econòmica és un període de creixement en l'activitat econòmica d'un país o regió. Es caracteritza per l'augment de la producció, l'ocupació, la inversió i el consum, sovint associat amb millores en el nivell de vida i majors beneficis per a les empreses.

# data[].attributes.body
Concepta Republica es una visió teòrica d'una societat organitzada en funció de valors com la justícia, la llibertat i la igualtat.

# data[].attributes.body
És un mètode de producció que es va desenvolupar a moltes regions europees a mitjans S.XVIII. Es concreta en la subcontractació del treball a través d'un agent, perquè acabin els treballs a les seves pròpies instal·lacions, en general la seva pròpia casa.

# data[].attributes.body
El Tractat d’Utrecht (1713) va posar fi a la Guerra de Successió Espanyola, el rei d'Espanya va cedir territoris a Àustria i el Regne Unit. Va suposar la pèrdua d'institucions per a la Corona d'Aragó i va establir la centralització borbònica.

# data[].attributes.body
Convenció Constitucional dels Estats Units--> Un dels esdeveniments més significatius de 1787 va ser la convocatòria de la Convenció Constitucional a Filadèlfia, Estats Units, per tal de redactar la Constitució dels Estats Units d'Amèrica. Després de la guerra d'independència contra la Gran Bretanya i de la creació dels Articles de la Confederació.

Començament de Crisi d'Antic Règim a França--> L'antic règim absolutista de Lluís XVI es trobava en una situació molt difícil, amb enormes deutes a causa de la guerra d'independència dels Estats Units i de la malmesa situació financera del país.

Per intentar resoldre aquesta crisi, el rei va intentar implementar reformes econòmiques i fiscals, com la convocatòria dels Estats Generals i la creació d'un sistema de tributs més just.

...

# data[].attributes.body
El comerç triangular connectava Europa, Àfrica i les Amèriques. Europeus enviaven béns a Àfrica per esclaus, que eren portats a les Amèriques per treballar en plantacions, i els productes com sucre tornaven a Europa. Va generar beneficis econòmics

# data[].attributes.body
Les manufactures van ser considerades com la culminació de la història econòmica. Aquestes, eren grans establiments (propietat d'un empresari), en els quals s'executaven diferents fases de l'elaboració d'un treball, i dirigit per inspectors i capatassos. Aquests establiments es distingien de les fàbriques de l'era industrial per la tècnica artesanal, osigui, per l'absència de maquinària en l'elaboració del treball.

# data[].attributes.body
Carles II d'Àustria (1661-1700) va ser l'últim rei dels Habsburg a Espanya. Va regnar en un context de crisi i malaltia, i va morir sense hereu, fet que va provocar la Guerra de Successió Espanyola i el final de la dinastia Habsburg al tron espanyol.

4o mini

# data[].attributes.body
Carles d'Habsburg (1887-1922) va ser l'últim emperador d'Àustria i rei d'Hongria. Va regnar durant la Primera Guerra Mundial, però no va poder evitar la caiguda de l'Imperi Austrohongarès. Després de la guerra, va ser exiliat i va morir a Madeira el 1922. Va intentar recuperar el tron sense èxit i va ser beatificat posteriorment per l'Església Catòlica.

# data[].attributes.body
Felip V de Borbó (1683-1746) va ser el primer rei Borbó d'Espanya, accedint al tron el 1700 després de la Guerra de Successió. Va instaurar reformes centralistes i va consolidar la dinastia Borbó. Va abdicar breument el 1724, però va tornar al tron l'any següent fins a la seva mort el 1746.

# data[].attributes.body
Voltaire (1694-1778) va ser un filòsof i escriptor francès destacat de la Il·lustració. Va defensar la llibertat d'expressió, la tolerància religiosa i va criticar l'absolutisme i l'Església. Les seves obres més conegudes són Cándido i Cartes filosòfiques. Va influir en el pensament modern i en la Revolució Francesa.

# data[].attributes.body
Jean-Jacques Rousseau (1712-1778) va ser un filòsof francès destacat de la Il·lustració. Va defensar la llibertat, la igualtat i la democràcia, i va influir en la Revolució Francesa. Les seves obres més importants són El contracte social, on proposa la voluntat general com a base de la política, i Emili, sobre educació.

4o mini

# data[].attributes.body
La il·lustració de l'Edat Moderna fa referència a un període cultural i intel·lectual que va tenir lloc principalment al segle XVIII, però les seves tenen lloc molts anys abans fins i tot segles anteriors. Aquesta, va ser una època d'intens canvi i de consolidació de noves idees en ciència, política, economia i filosofia. Les seves arrels estan en l'Humanisme Renaixentista, que va significar la raó, la llibertat i el coneixement.

# data[].attributes.body
Carles I Stuart (1600-1649) va ser rei d'Anglaterra, Escòcia i Irlanda. El seu conflicte amb el Parlament sobre el poder reial va desencadenar la Guerra Civil Anglesa. Després de ser derrotat, va ser capturat, jutjat per traïció i executat el 1649, fet que va portar a la proclamació de la República sota Oliver Cromwell.

# data[].attributes.body
Oliver Cromwell (1599-1658) va ser un líder militar i polític anglès que va liderar els parlamentaris durant la Guerra Civil Anglesa. Després de la derrota de Carles I, va establir una República i es va convertir en Lord Protector (1653-1658), governant de manera autoritària. La seva mort va provocar el retorn de la monarquia amb Carles II.

# data[].attributes.body
Guillem d'Orange (1650-1702) va ser príncep dels Països Baixos i rei d'Anglaterra, Escòcia i Irlanda. Va jugar un paper clau en la Revolució Gloriosa de 1688, en què va derrocar el rei Jaume II d'Anglaterra, establint una monarquia constitucional. Va defensar l'aliança contra França durant la Guerra de Successió Espanyola. El seu regnat va marcar el començament de la dinastia dels Orange a Anglaterra.

# data[].attributes.body
El liberalisme econòmic és una teoria política i d'economia desenvolupada a l'època de la Il·lustració (segle XVIII) la qual va ser creada per Adam Smith. Aquesta és la branca per on encara l'economia s'autoregula sense cap intervenció per part de l'Estat i que reclama, que aquesta sigui mínima o fins i tot nul·la.

# data[].attributes.body
Carles I d'Habsburg (1500-1558) va ser emperador del Sacre Imperi Romanogermànic i rei d'Espanya com a Carles V. Va heretar un imperi immens que incloïa Espanya, els Països Baixos, parts d'Itàlia i les colònies americanes. El seu regnat va estar marcat per les lluites contra els turcs otomans, la Reforma Protestanta i els conflictes amb França. Va abdicar el 1556, dividint els seus dominis entre el seu fill Felip II i el seu germà Ferdinand.

# data[].attributes.body
El liberalisme polític de l'Edat Moderna és un corrent ideològic que també, es va desenvolupar a partir del segle XVII i XVIII, especialment durant la Il·lustració, i que va influir profundament en la formació de les democràcies modernes. El liberalisme polític es basa en diversos principis i llibertats clau com la llibertat individual, la igualtat davant la llei, la protecció dels drets humans, la divisió de poders i la governança representativa.

# data[].attributes.body
Felip II d'Habsburg (1527-1598) va ser rei d'Espanya i altres territoris, i va regnar en l'apogeu de l'Imperi Espanyol. Va defensar el catolicisme, lluitant contra la Reforma Protestanta i contra Anglaterra, amb la fallida Armada Invencible (1588). Va consolidar Espanya com una gran potència mundial.

# data[].attributes.body
És un concepte fonamental, el qual busca evitar l'acumulació de poder en una sola institució o persona, creant un sistema de controls i equilibris. La seva aplicació va ser molt important per a l'evolució dels governs moderns, especialment durant l'Edat Moderna, i és una característica central de les democràcies modernes.

# data[].attributes.body
És un concepte que es va consolidar durant l'Edat Moderna, especialment arran de les revolucions i les reformes polítiques dels segles XVII i XVIII. Aquest concepte està vagament vinculat amb la idea de poder popular, autodeterminació del poble i legitimitat de l'autoritat estatal.

# data[].attributes.body
El sistema parlamentari va ser un dels desenvolupaments polítics més importants de l'Edat Moderna, ja que va transformar profundament les estructures de govern a Europa, establint les bases per a les democràcies modernes. Aquest sistema es basa en la idea de separar els poders executiu i legislatiu de manera que l'executiu sigui responsable davant el legislatiu, generalment un parlament elegit pel poble.

# data[].attributes.body
Va ser molt important en l'evolució política i social de l'Edat Moderna. Aquest conjunt de documents i idees van emergir com a resposta a l'opressió, l'absolutisme monàrquic, i els abusos de poder per part de les autoritats, amb l'objectiu de garantir els drets individuals i les llibertats dels ciutadans. Les Declaracions de Drets van marcar el camí cap a la protecció dels drets humans i la democràcia moderna, sent elements centrals en les revolucions i els canvis polítics d'aquesta època.

# data[].attributes.body
Va ser un sistema polític caracteritzat per una monarquia absolutista en la qual els monarques, tot i mantenir un poder absolut, es van inspirar en les idees de la Il·lustració per modernitzar les estructures socials i econòmiques de les seves nacions. Aquests monarques van buscar reformar la societat, promoure la raó, l'educació, el desenvolupament científic i la tolerància religiosa, però sempre mantenint un control centralitzat i autoritari.

# data[].attributes.body
La Declaració de Drets dels Estats Units és un conjunt de les primeres 10 esmenes a la Constitució dels Estats Units, que van ser adoptades el 15 de desembre de 1791. Aquest conjunt de drets fonamentals va ser essencial per garantir les llibertats individuals i establir límits al poder del govern federal, en resposta a les preocupacions sobre la protecció dels drets civils després de la creació de la nova constitució.

# data[].attributes.body
Es refereix a un conjunt de normes i principis que regulen la distribució i l'exercici del poder en l'estat, i que són considerades fonamentals per establir l'ordre polític i jurídic d'una nació. A l'Edat Moderna, les constitucions van passar de ser documents temporals o convencions de govern a textos jurídics permanents que estructuraven el poder polític i protegien els drets dels ciutadans.

# data[].attributes.body
Felip III va regnar a Espanya de 1598 a 1621, però va delegar el poder al seu favorit, el duc de Lerma. Aquesta passivitat va conduir a una administració ineficaç i a la corrupció, mentre l'Imperi espanyol començava a enfonsar-se econòmicament. El seu regnat va marcar l'inici d'una decadència que es va intensificar en els anys següents.

# data[].attributes.body
Felip IV va regnar a Espanya de 1621 a 1665, en un període marcat per conflictes com la Guerra dels Trenta Anys i les guerres amb França i les Províncies Unides. Malgrat l'assessorament del comte-duque d'Olivares, l'Imperi va patir dificultats econòmiques i militars. La seva política centralitzadora va generar rebels a Catalunya i Portugal, contribuint a la crisi i decadència de la monarquia.

# data[].attributes.body
Ferran VI va regnar a Espanya de 1746 a 1759, en un període de pau després de les guerres de successió. Tot i intentar reformes econòmiques, el regnat va estar marcat per la crisi econòmica i la debilitat de la monarquia. Va morir el 1759, deixant una Espanya en transició cap al regnat de Carles III.

# data[].attributes.body
Carles III va regnar a Espanya de 1759 a 1788, impulsant reformes econòmiques, administratives i socials per modernitzar l'Estat. Va millorar l'economia, promoure el comerç i la cultura, i enfortir l'administració. El seu regnat va ser una etapa de consolidació i estabilitat per a Espanya, tot i les dificultats internes i les guerres europees.

# data[].attributes.body
Carles IV va regnar a Espanya de 1788 a 1808, però el seu regnat es va caracteritzar per la passivitat i la influència dels seus consellers, especialment Manuel Godoy. Tot i les reformes iniciades per Carles III, Espanya va entrar en una etapa de crisi econòmica i política, amb creixents tensions socials i la invasió napoleònica. La seva manca de lideratge va contribuir a la feblesa de la monarquia, que va ser sacsejada per la Guerra de la Independència i la deposició forçada per Napoleó el 1808.

# data[].attributes.body
Lluís XV va regnar a França de 1715 a 1774, un període marcat per la decadència de la monarquia i la crisi econòmica. Va delegar el poder a consellers i va evitar reformes importants. Les guerres, com la Guerra dels Set Anys, van debilitar França, i la seva falta de lideratge va augmentar les tensions socials, que van contribuir a la Revolució Francesa.

# data[].attributes.body
El sistema federal fa referència a un model de govern en què el poder està dividit i distribuït entre un govern central i governs regionals o estats que tenen autonomia (per tant, les decisions les prenen ells). Aquesta organització política va ser un element clau en la formació de nacions modernes i va sorgir principalment a partir de les transformacions polítiques i socials que van tenir lloc durant l'Edat Moderna, especialment a partir de la Revolució Americana.

# data[].attributes.body
La Guerra de la Independència són un conjunt de conflictes bèl·lics que es van produir en diversos contextos històrics i regionals, però un dels més rellevants en l’Edat Moderna és la Guerra de la Independència dels Estats Units (1775-1783). Aquesta guerra va marcar una fita històrica significativa, ja que va donar lloc a la independència de les 13 colònies britàniques d'Amèrica del Nord, creant així un nou estat sobirà, els Estats Units d'Amèrica.

# data[].attributes.body
Cristòfor Colón va ser un navegant i explorador genovès que, sota el patrocini dels Reis Catòlics d'Espanya, va emprendre una sèrie de viatges que van acabar per obrir una nova era d'exploració i contacte entre Europa i Amèrica. Encara que Colón no va ser el primer europeu en arribar a les Amèriques ( els vikings, el seu viatge va marcar l'inici de la conquesta i colonització d'Amèrica per part de les potències europees, amb unes conseqüències molt rellevants per a la història mundial.

# data[].attributes.body
Absolutisme monàrquic: Sistema de govern en què el monarca té poder absolut, sense limitacions legals o parlamentàries, i controla totes les institucions de l'Estat. Exemple: Lluís XIV de França.

# data[].attributes.body
Revolta del Té: Protesta dels colons americans contra els impostos britànics sobre el te (1773). Els colons van llençar el te britànic a l'aigua, com a resistència al control britànic, un esdeveniment precursor de la Guerra d'Independència dels EUA.

# data[].attributes.body
Parlamentarisme anglès: Sistema de govern en què el poder executiu (el rei o monarca) es veu limitat per un parlament que té poder legislatiu. Va sorgir a Anglaterra amb la Revolució Gloriosa (1688) i es va consolidar amb la llei de successió parlamentària.

# data[].attributes.body
Monarquia parlamentària: Sistema en què el monarca comparteix el poder amb un parlament elegit, limitant la seva autoritat. El monarca actua com a cap d'estat simbòlic, mentre que el parlament exerceix el poder real.

# data[].attributes.body
Sistema de govern del Tercer Estat: Referència a la divisió de la societat francesa abans de la Revolució Francesa en tres estaments: la noblesa (Primer Estat), el clergat (Segon Estat) i el Tercer Estat, que incloïa la burgesia, camperols i classes populars. Aquest estat es va rebel·lar contra la discriminació social i fiscal.

# data[].attributes.body
Economia de subsistència: Sistema econòmic basat en la producció per cobrir les necessitats bàsiques de la comunitat, com aliments i recursos bàsics. Era predominant en zones rurals abans de la revolució industrial.

# data[].attributes.body
Drets senyorials: Drets que els senyors feudalistes tenien sobre els camperols i les terres, com els drets d’impostos, treball forçat o d’usdefruit sobre les terres cultivades.

# data[].attributes.body
Tributar: Pagar impostos o tributs a l'Estat o a un senyor feudal com a part de les lleis econòmiques o socials establertes per les autoritats.

# data[].attributes.body
Domestic system: Sistema de producció preindustrial on les famílies treballaven a casa seva per a una indústria, produint béns com tèxtils. Era característic de l’època anterior a la Revolució Industrial.

# data[].attributes.body
Classes populars urbanes: Grup social format per treballadors i artesans de les ciutats, que sovint vivien en condicions precàries i sense poder polític, en contrast amb les classes burgeses o nobles.

# data[].attributes.body
Dret diví: Teoria política que afirma que els reis o monarques obtenen el seu poder directament de Déu i, per tant, no poden ser qüestionats per autoritats humanes. Això justificava l'absolutisme monàrquic.

# data[].attributes.body
Guerra de Successió: Conflicte que va tenir lloc entre 1701 i 1714, originat per la disputa sobre qui hauria de succeir el tron espanyol després de la mort de Carles II. Va involucrar diverses potències europees i va acabar amb la victòria de Felip V, que va consolidar la dinastia Borbó a Espanya.

# data[].attributes.body
El Tercer Estat era la classe més nombrosa de la societat francesa abans de la Revolució, composta per la burgesia, camperols i classes populars urbanes. No gaudia de privilegis i estava subjecta a grans impostos, cosa que va contribuir a les seves queixes i a l'esclat de la Revolució Francesa.

4o mini