# data[].attributes.body
Naarits on tavaliselt 25 kuni 40 cm pikk ja kaalub mitte rohkem kui üks kilogramm. Looduses naaritsad elavad umbes 3-4 aastat, vangistuses aga kümne aastani.

# data[].attributes.body
Naarits on Eestis eriti ohustatud liik

Tegelikult on ta levikuse ja arvukuse muutuse tõttu Euroopa kõige ohustatum imetaja ja maailma kõige ohustatum väikekiskja (мелкий хищник)

# data[].attributes.body
Riik Loomad

Hõimkond Keelikloomad

Klass Imetajad

Selts Kiskjalised

Sugukond Kärplased

Perekond Kärp

Liik Euroopa naarits

# data[].attributes.body
Elupaigaks naaritsad valivad kiire vooluga ja puhta veega väiksemate jõgede või okade kaldad. Sellised kohad annavad naaritsatele võimalust toituda, pesa rajada, ja rahus elada.
Kuid aga sarnast koha valuvad ka mingid (норки), kes on suurem ja suudavad esimeseid välja tõrjuda.

Naarits mitte kunagi ei ela mere ääres, mingid aga võivad.

# data[].attributes.body
Eesti loodusest kadus naarits täielikult 1990. aastate keskpaigaks. Aastal 2000 alustati pärast aastaid naaritsa taasasustamist Hiiumaale ja aastal 2022 ka Saaremaale, et luua mitmekesisemad võimalused liigi säilimiseks looduslikes tingimustes

Praeguseks on õnnestunud seal luua üks naaritsate viimaseid pelgupaiku kogu Euroopas.

# data[].attributes.body
Naaritsad on lihatoidulised ning söövad peamiselt mitmesuguseid veeloomi: kalu, konni, vähke, jne. Lisaks sellele koguvad nad ka toiduvarasid.

# data[].attributes.body
Naaritsad on ohustatud elupaikade kadumise ja killustumise, Ameerika naaritsa konkurentsi, veereostuse, üleküttimise, juhusliku lõksupüügi ning väikeste ja geneetiliselt piiratud populatsiooni pärast.

# data[].attributes.body
Selleks, et säilitada naaritsade populatsiooni püüakse eraldada neile eritsoonid ja taastada nende varasemad elupaigad, samuti kehtestada nende küttimise keeld. Samuti kehtestatakse surmalõksude keeld.

# data[].attributes.body
Naarits on Omniva märgi peal