# data[].attributes.body
Dypereliggende årsaker til den franske revolusjonen (1789-1799):

Politiske: Økende opposisjon mot eneveldet

Økonomiske: Stadig høyere statsgjeld

Sosiale: Misnøye med stendersamfunnet (privilegiesamfunnet)

Klimatiske: Klimaforverring og uår

# data[].attributes.body
Utløsende årsak;

Økonomisk krise

-Kongen må innkalle stenderforsamlingen for å drøfte endringer i skattleggingen

-Stenderforsamlingen erklærer seg som nasjonalforsamling, vil gi Frankrike en ny grunnlov

Frykt for at kongen vil sette inn soldater mot forsamlingen fører folket ut i gatene

-14.juli: Stormen på Bastillen

# data[].attributes.body
-Fra enevelde til konstitusjonelt monarki: 1789-1791

Privilegiene avskaffet

Erklæring om menneskenes og borgernes rettigheter

Ny grunnlov med folkesuverenitet, maktfordeling og borgerrettigheter

-Terrorfase: 1792-1795

Radikale grupper driver revolusjonen videre

Krig mot land som kan true revolusjon

Kongeparet henrettes, Frankrike republikk

Velferdskomiteen: Omfattende forfølgelse av motstandere

"Revolusjonen spiser sine egne barn"

# data[].attributes.body
-Høyredreining: 1795-1799

Direktoriet: Utøvende makt

Uro, korrupsjon, misnøye

Behov for en leder som kan rydde opp

Napoleon: Statskupp 1799

# data[].attributes.headline
Kronologisk oversikt - revolusjonsåret 1789:

# data[].attributes.subject
Kronologisk oversikt - revolusjonsåret 1789:

# data[].attributes.body
April: Uro i Paris. Flere hundre sivile drepe

5. mai: Stenderforsamlingen i Versailles

6. mai: Tredjestanden krever - og får - likt antall representanter som de to andre stendene til sammen

17. juni: Tredjestanden erklærer seg som Frankrikes nasjonalforsamling

24. juni: De fleste representantene for første- og andrestanden slutter seg til tredjestandens nasjonalforsamling

27. juni: Kongen resignerer og beordrer første- og andrestanden til å slutte seg til nasjonalforsamlingen

14. juli: Bastillen stormes. Uroen sprer seg til andre deler av Frankrike

4. august: Nasjonalforsamlingen avskaffer standsprivilegiene

26. august: Nasjonalforsamlingen vedtar Erklæringen om menneskenes og borgernes rettigheter

November: Nasjonalforsamlingen inndrar den franske kirkenes eiendommer og krever at alle geistlige skal sverge troskap til revolusjonen

# data[].attributes.body
Førstestanden besto av de geistlige (presteskapet)

Andrestanden besto av de adelige

Tredjestanden var resten av befolkningen, altså jurister, lavere funksjonærer, handelsmenn, håndverkere, arbeidere, bønder og leger.

Førstestanden og andrestanden hadde rettigheter som tredjestanden manglet, som skattefritak.

# data[].attributes.body
Kongen kaller sammen stenderforsamlingen og innførte reformer som reduserte hans makt og styrket adelens makt. Det var strid mellom kongen og adelen fordi kongen ønsket og innføre skatteøkninger.

5. mai 1789 møttes representanter fra Frankrikes tre stender på kongens slott i Versailles.

# data[].attributes.body
Tredjestanden satt krav om å få likt antall representanter som de to andre stendene til sammen.

# data[].attributes.body
Tredjestanden hentet inspirasjon fra opplysningsfilosofen og den amerikanske frigjøringskrigen. Uten å komme noen vei en og en halv måned i Versailles krevde tredjestanden at stenderforsamlingen måtte erstattes av en nasjonalforsamling. I stedet for at representanter fra en stand skulle nasjonalforsamlingens medlemmer representere hele folket. Medlemmene skulle komme fra alle stendene, og hvert medlem skulle ha 1 stemme.

# data[].attributes.body
Flere adelige og geistlige var enige med tredjestanden. De fleste sluttet seg til tredjestanden.

# data[].attributes.body
De slo fast at kongen var underordnet nasjonalforsamlingen, og avskaffet dermed eneveldet. Kongen ble tvunget til å la adelen og geistligheten slutte seg til tredjestanden og danne en grunnlovgivende forsamling. Dette var en politisk revolusjon. Kongen likte ikke dette og svarte med å tilkalle militæret.

# data[].attributes.body
Uroen økte i resten av Frankrike. Levekåra i denne tiden var vanskelige for store deler av befolkningen: Brødprisene steg, arbeidsledigheten økte, og lønningene sank. Kongens troppestyrker samlet seg i Versailles i Paris dette så folk med engstelse. Rykter om sammensvergelse mellom adelen og de geistlige gikk rundt, og etter hvert fikk endelig bekymring og misnøye hos folket komt ut.

14. juli 1789 ble Bastillen angrepet og erobret av revolusjonære parisere. Denne seieren inspirerte opprør på landsbygda. Bønder angrep slott og herskapshus, og rykter om røvertokter og plyndring spredte frykt overalt.

# data[].attributes.body
Nasjonalforsamlingen i Versailles måtte gjøre noe for å unngå bondeopprør.

4.august avskaffet nasjonalforsamlingen alle føydale privilegier, altså at all politisk, økonomisk og militær makt ligger i hånden på arvelige eliter. Dette var en sosial revolusjon og var slutten på det gamle regimet.

# data[].attributes.body
Erklæringen om menneskenes og borgernes rettigheter blir vedtatt av nasjonalforsamlingen. Erklæringen understreket at folket og enkeltes grunnleggende rettigheter var utgangspunktet for statsstyret. Dette var forskjell i fra det gamle regimet, der kongens befalinger og tradisjonelle privilegier hadde vært avgjørende. Ideene som lå til grunn for den franske menneskerettighetserklæringen, kjenner vi igjen fra den amerikanske uavhengighetserklæringen. Det som skiller den franske og amerikanske er å være universalistisk.

# data[].attributes.body
Nasjonalforsamlingen inndrar den franske kirkens eiendommer og krever at alle geistlige skal sverge troskap til revolusjonen