# data[].attributes.body
És considerada com la primera programadora d'ordinadors de la història i la persona que va iniciar el sistema informàtic que coneixem actualment. Ada Lovelace va treballar amb Charles Babbage, matemàtic i científic britànic. Junts van treballar a la calculadora anomenada màquina analítica. Entre les notes d'Ada sobre aquesta màquina es va trobar el primer algorisme destinat a ser processat per una màquina. El Departament de Defensa dels Estats Units va anomenar “Ada” a un llenguatge de programació en honor seu.

NAIXEMENT: 10 de desembre de 1815

MORT: 27 de novembre de 1852

PREMIS: Sense premis.

# data[].attributes.body
Marie Curie va ser una de les dones científiques pioneres a l'estudi de la radiació. Les seves investigacions en aquest camp el van portar a descobrir dos elements, el radi i el poloni. Va ser la primera dona a rebre un Premi Nobel, en concret el de Física, el 1903. Vuit anys més tard, el 1911, va rebre un segon Premi Nobel, aquesta vegada de química, esdevenint-se així en la primera persona a rebre dos Premis Nobel en categories diferents. La seva filla gran, Irène Curie-Joliot, també va dedicar la seva vida a la ciència i, igual que la seva mare, va aconseguir un premi Nobel de Química per les seves investigacions.

NAIXEMENT: 7 de novembre de 1867, Varsòvia (Polònia)

MORT: 4 de juliol de 1934, Passy (França)

PREMIS: Premi Nobel de Física (1903), Premi Nobel de Química (1911), Medalla John Scott (1921), Medalla Matteucci (1904), Medalla Davy (1903), Medalla Elliott Cresson (1909), Premi Willard Gibbs (1921), Medalla Albert

(1910), Actonian Prize (1907), Benjamin Franklin Medal

(1921)

# data[].attributes.body
Va ser una física sueca d'origen austríac que, juntament amb el seu company de recerca, Otto Hahn, va treballar a l'estudi d'elements radioactius. Tot i que tots dos investigadors van haver de separar-se quan Lise es va veure obligada a abandonar l'Alemanya nazi el 1938 a causa del seu origen jueu, van poder continuar amb la seva col·laboració per correspondència. Lise va ser qui va calcular l'energia alliberada a la fissió nuclear i qui va encunyar aquest terme. Otto Hahn va guanyar un Premi Nobel per aquest descobriment, mentre que Lise Meitner no va ser presa en consideració pel Comitè del Nobel.

NAIXEMENT: 7 de novembre de 1878, Viena (Austria)

MORT: 27 d'octubre de 1968, Cambridge (Regne Unit)

PREMIS: Premi Enrico Fermi (1966 · Fissió nuclear), Medalla Max Planck (1949), Premi Lieben (1925), Otto-Hahn Prize for Chemistry and Physics (1955)

# data[].attributes.body
Va ser una científica nord-americana especialitzada en citogenètica. Les seves investigacions han estat essencials per al món de la genètica. Els seus treballs van ser, durant anys, injustament tractats, fins que 30 anys més tard va obtenir el merescut reconeixement amb un premi Nobel que posava en valor la seva teoria dels gens saltarins, que revelava la seva capacitat per saltar entre cromosomes, un concepte que avui és bàsic en el desenvolupament de la genètica.

NAIXEMENT: 16 de juny de 1902, Hartfort, Connèctica (Estats Units)

MORT:2 de septembre de 1992, Huntungton, Nova York (Estats Units)

PREMIS: Premi Nobel de Fisiologia o Medicina (1983) Beques MacArthur

(1981). Medalla Nacional de Ciència en Ciències Biològiques (1971). Premi Albert Lasker per Investigació Mèdica Bàsica (1981). Premi Louisa Gross Horwitz (1982)

Premi Wolf a Medicina (1981). Beca Guggenheim a Ciències Naturals, Estats Units i Canadà (1933)

# data[].attributes.body
Nascuda a Itàlia el 1909, aquesta extraordinària neuròloga es va enfrontar amb valentia als rols socials de l'època. Amb 20 anys, va demanar al seu pare desenvolupar una carrera professional, i es va posar al dia en temps rècord per ingressar a la Universitat de Torí. Les lleis feixetes de Mussolini, no obstant, van limitar la seva continuïtat a la universitat, però això no va impedir que continués investigant al camp de la medicina, en concret, dels nervis. Va muntar un laboratori a la seva habitació i es va dedicar a investigar embrions de pollastre. Finalitzada la Segona Guerra Mundial, va ser convidada per un dels neurobiòlegs més destacats del moment, Viktor Hamburger, a unir-s'hi al seu camp d'estudi. Amb els anys, va realitzar un descobriment impactant al costat del bioquímic Stanley Cohen: el factor de creixement nerviós (FCN), una proteïna clau del sistema nerviós i determinant en processos com el càncer i l'Alzheimer. Va rebre el Nobel de Medicina per aquesta troballa el 1986. Levi-Montalcini va continuar treballant fins la vellesa i va morir l'any 2012.

NAIXEMENT: 22 d'abril de 1909, Torí (Itàlia)

MORT: 30 de desembre de 2012, Roma (Itàlia)

PREMIS: Premi Louisa Gross Horwitz en Biologia i Bioquímica de la Universitat de Columbia (1983). Premi Nobel de Medicina (1986, Medalla Nacional de Ciència, (1987)

# data[].attributes.body
Rosalind Franklin sabia que volia ser científica desde ben petita. Tot i que al principi el seu pare va rebutjar la idea, finalment Rosalind es va doctorar en Química a la universitat de Cambridge. Va treballar al laboratori de King's College, a Londres, on va aconseguir fer una fotografia que mostrava la doble hèlix de l'ADN. Un altre investigador del mateix laboratori, Maurice Wilkins, va mostrar la imatge a dos companys més i junts van publicar el descobriment a la revista Nature. El 1962, aquests tres investigadors van rebre el Premi Nobel pel descobriment de la doble hèlix de l'ADN, però Franklin havia mort quatre anys abans per càncer d'ovari.

NAIXEMENT: 25 de juliol de 1920, Notting Hill , Londres (Regne Unit)

MORT: 16 d'abril de 1958, Chelsea (Regne Unit)

PREMIS: Premi Nobel de Química en 1967 (encara que ja havia mort)

# data[].attributes.body
Flora de Pablo és una doctora en medicina espanyola, especialista en biologia cel·lular i molecular. La seva tasca científica es centra en la investigació de processos de proliferació, diferenciació, competició i mort de les cèl·lules. Flora de Pablo ha combinat la seva tasca científica amb la lluita pel reconeixement del treball de les dones a la ciència a través de l'Associació de Dones Investigadores i Tecnòlogues.

NAIXEMENT: 25 de febrer de 1952, Salamanca (Espanya)

PREMIS:

2001: VIII Premi de Divulgació Feminista Carmen de Burgos, per l'article Dona i Ciència des de l'Europa del Sud atorgat per l'Associació d'Estudis Històrics sobre la Dona i la Universitat de Màlaga.

2003: Acadèmica Corresponent de la Reial Acadèmia Nacional de Farmàcia.

# data[].attributes.body
Jane Goodall és una científica i activista anglesa que va estudiar els ximpanzés durant gairebé sis dècades, al cap de les quals va escriure innombrables articles i llibres sobre els resultats de les seves investigacions. Les seves observacions van cobrir diversos temes, com ara el relacionament entre ximpanzés, la seva alimentació i costums.

Goodall va rebre diversos honors i premis pel seu treball investigatiu i el seu activisme a favor dels animals. El 2002 va ser nomenada com una de les dones Missatgeres de la Pau per les Nacions Unides.

NAIXEMENT: 3 d'abril de 1934 (edat 90 anys), Hampstead, Londres (Regne Unit)

PREMIS: Premi Templeton (2021) Nierenberg Prize (2004). Medalla Hubbard

(1995) Tyler Prize for Environmental Achievement (1997) Community of Christ International Peace Award (1999)

Premi William Procter al Assoliment Científic (1996)

Premi Kyoto de Ciències Bàsiques (1990)

Benjamin Franklin Medal in Life Science (2003) Glamour Award for The Environmentalist (2008). Bambi - Our Earth (2010). Edinburgh Medal (1991)

# data[].attributes.body
Margarita ha estat un referent indiscutible de la ciència a Espanya. Va formar part del primer equip de treball que, al Centre d'Investigacions Biològiques del CSIC de Madrid, va introduir un nou i poderós àmbit de recerca: la biologia molecular. Va deixar un ric i extens llegat compost per més de tres-centes cinquanta publicacions en llibres i internacionals. quatre-centes conferències en fòrums nacionals i internacionals.

Una de les principals contribucions a la ciència va ser el descobriment de l'ADN polimerasa, el responsable de la replicació de l'ADN.

NAIXEMENT: 30 de novembre de 1938, Principat d'Astúries.

MORT: 7 de novembre de 2019, Madrid.

PREMIS: Premi Rey Jaime I de Recerca Científica i Tècnica (1994) i Premi Nacional de Recerca Santiago Ramón y Cajal (1999) entre d'altres. Ha rebut, així mateix, la Medalla del Principat d'Astúries (1997), la Medalla d'Or de la Comunitat de Madrid (2002), la Medalla d'Honor de la Universitat Internacional Menéndez Pelayo (2003), la Gran Creu de l'Ordre Civil d'Alfons X el Savi (2003), la Medalla d'Honor de la Universitat Mèrit al Treball (2005). Va rebre el Premi Madrid+d 2012 a la millor patent, atorgat per la Fundació Madrid+d per al coneixement (2013). L'octubre del 2014 el Consell General de Col·legis Oficials de Químics d'Espanya li va concedir el Premi a l'Excel·lència Química. El 2015 ha estat nomenada Asturiana Universal.

# data[].attributes.body
Elisabeth és una bioquímica australiana, doctorada en Biologia Molecular, que va guanyar un Premi Nobel de Medicina el 2009 per descobrir la telomerasa. Aquest enzim allarga els telòmers, que són els extrems dels cromosomes, i influeixen directament en la vida de les cèl·lules. Les seves investigacions sobre la telomerasa contribueixen a estudiar teràpies contra el càncer.

NAIXEMENT: 26 de novembre de 1948, Hobart (Australia)

PREMIS: Premi Eli Lilly de Microbiologia (1988). Premi de l'Acadèmia Nacional de Ciències dels Estats Units a Biologia Molecular (1990). Premi de la Fundació Gairdner (1998). La Medalla d'Or de la Societat Americana contra el Càncer (2000). Premi Dr. AH Heineken de Medicina (2004). Medalla Benjamí Franklin a Ciències de la vida. Premi Albert Lasker per Investigació Mèdica Bàsica (2006) juntament amb Carol Greider i Jack Szostak. Premi Louisa Gross Horwitz (2007) juntament amb Joseph G. Gall i Carol Greider. Premi L'Oréal-UNESCO per a les Dones a la Ciència (2008). Pearl Meister Greengard Prize (2008). Premi Paul-Ehrlich i Ludwig-Darmstaedter (2009) juntament amb Carol Greider. Premi Nobel de Medicina (2009), juntament amb Carol Greider i Jack Szostak.