# data[].attributes.headline
Lasnamäe Vene Gümnaasium, arendusjuhtide M. Roganova ja N. Nikanorova kõnnikoosolek

# data[].attributes.subject
Lasnamäe Vene Gümnaasium, arendusjuhtide M. Roganova ja N. Nikanorova kõnnikoosolek

# data[].attributes.body
Vaatamata tugevatele tuuleiilidele sai edukalt peetud Lasnamäe Vene Gümnaasiumi arendusjuhtide Maria Roganova ja Natalja Nikanorova koosolek. Arutluse all oli juuni alguses toimuv meistriklass, mis keskendub õuesõppele ning on suunatud meie kooli õpetajatele. Õuesõppe traditsioon Lasnamäe Vene Gümnaasiumis jätkub ja saab peagi uue hoogu!

# data[].attributes.headline
Kujutav kunst, 2. klass, Rapla Vesiroosi Kool, Elin Kiin

# data[].attributes.subject
Kujutav kunst, 2. klass, Rapla Vesiroosi Kool, Elin Kiin

# data[].attributes.body
Mõtisklesime teemadel, mis tulevik toob, kuhu jõuab maailm, kui sedasi jätkame, mida ja kuidas saaksime teha, et tänapäeva õpilased oleksid tulevikus loodusteadlikud ja üldse maailm oleks parim.

Kõik mõtted said väljundi asfaldijoonistuseks. Täitsa tasub kriidid välja otsida, lapsed nautisid tundi.

# data[].attributes.headline
Pärnu Tammsaare Kool, 1.klass. Õpetaja Julia Reponen

# data[].attributes.subject
Pärnu Tammsaare Kool, 1.klass. Õpetaja Julia Reponen

# data[].attributes.body
Loodusõpetuse tund 1.a klassis "Kevadlilled" ja "Pilvede jaht". Kevadel on hoopis uued õuesõppe tuuled ning kevadised õppetegevused koolis pakuvad hoopis teistsuguseid ja erinevaid võimalusi.

# data[].attributes.headline
11.kl bioloogia, Tallinna Laagna Gümnaasium. Piret Pajuste 

# data[].attributes.subject
11.kl bioloogia, Tallinna Laagna Gümnaasium. Piret Pajuste 

# data[].attributes.body
Kuna tavaliselt käivad õuesõppel ja teevad liikuvaid ainetunde ainult põhikooli klassid, siis otsustasin seekord ka gümnaasiumi klassi õue viia. Teemaks oli meioos ja mitoos. Said ette ainult faaside pildid ja pidid neid jagatuna kahte meeskonda täitmas käima. Üksteisega rääkida ei tohtinud. Eelmise vea parandamine oli lubatud, aga siis ei tohtinud ise midagi lisada.

Õppetund mulle: oleksin pidanud klassi neljaks meeskonnaks tegema, kahe meeskonna puhul venis töö ja järjekorras olijatel hakkas igav.

Pilte jõudsin vähe teha, sest käisin edasi- tagasi, et nad üksteisele ette ei ütleks, mida edasi kirjutada.

Aga õpime kogemustest!

# data[].attributes.headline
Pärnu Tammsaare Kool, 4.klass. Õpetaja Julia Reponen

# data[].attributes.subject
Pärnu Tammsaare Kool, 4.klass. Õpetaja Julia Reponen

# data[].attributes.body
Kunsti saab õues teha igal aastaajal. Kivid, sammal, oksad, lilled ja lehed on samuti tore materjal kunstitööle. 4.k klassi õpilased.

# data[].attributes.headline
Tahkuranna Lasteaed-Algkool, Päikesekiirte rühm, 2-3 aastased, õpetaja Eneli

# data[].attributes.subject
Tahkuranna Lasteaed-Algkool, Päikesekiirte rühm, 2-3 aastased, õpetaja Eneli

# data[].attributes.body
☀️Õuesõppenädal oli suur rõõm liikumisest ja avastamisest! ☀️

Minu kui alustava õpetaja jaoks oli see esimene õuesõppenädal ning andis mulle väga väärtusliku kogemuse ja kindlustunde, et õues õpetamine on tõesti võimalik, mis teeb lastele palju rõõmu ja on hea nende arengule. Õppetunnid olid täis liikumist, avastamist ja õppimisrõõmu. Meil on väike liitrühm ja lapsi kokku 14 aga õuesõppes osales kokku 8-9 last.

Käisime otsimas kevad- ja põllulilli, mida tuvastasime Flora Incognita äpi abil- see pakkus lastele suurt põnevust ja kaasatust. Lisaks viisime läbi liikluskasvatuslikke tegevusi: mängisime liiklusmärgi bingot, uurisime lasteaia õuealal erinevaid liiklusmärke ning läksime ka jalutuskäigule, et päriselt vaadelda ja uurida alevikus nähtavaid liiklusmärke. Meil oli palju õppemänge, kus harjutasime värve ja numbreid, kõik oli mänguline, liikuv ja õpetlik. Tegemist oli

2-3 aastaste lastega, kelle huvi, aktiivsus ja tegutsemisrõõm oli väga suur. Lapsed tundsid rõõmu õues liikumisest, õppisid käima kolonnis, jälgisid hoolega ümbritsevat keskkonda ning tundsid ära lihtsamaid, kuid olulisi liiklusmärke. Õuesõppenädalast võtsin kaasa teadmise, et lapsed õpivad kõige paremini läbi liikumise ja otsese kogemuse, isegi väikelapsed suudavad keskenduda ja kaasa mõelda, kui tegevus on mänguline ja kaasahaarav. Õuesõppe nädalal said täidetud väga paljud arengueesmärgid- isegi rohkem, kui algselt planeeritud. Minu jaoks on õuesõpe ja liikumine hea viis õppetegevuste läbiviimiseks, see toetab lapse arengut, hoiab lapsed rõõmsad ja loob väärtuslikke hetki looduse ja ümbritseva keskkonna tundmaõppimiseks. Kindlasti kasutan ka edaspidi õuesõpet!

# data[].attributes.headline
6.a loodusõpetus. Tallinna Laagna Gümnaasium. Piret Pajuste 

# data[].attributes.subject
6.a loodusõpetus. Tallinna Laagna Gümnaasium. Piret Pajuste 

# data[].attributes.body
Käisime õues ja pidasime maha

lumepallisõja! Viimased lumehunnikud said pallideks veeretatud ja sulatatud, mille all olid kordamisküsimused, millele oli vaja meeskonnana vastata ja vastused eemal olevatesse korvidesse viia!

Lapsi osales tunnis 18, kõik nautisid tundi ja võtsid sellest viimast!

Tagasiside, teeme seda veel!

# data[].attributes.body
Kaardistasime juhtkonna, kantselei personali, infojuhi ja 1. klassi klassijuhatajaga (kokku 7 koolitöötajat) koolihoovi rajatud uue koolihoone ning seal õppima asuvate õpilaste vajadusi.

Õuealal ringi jalutades arutasime koolihoovis õuesõppetundide ja õuevahetunni liikumistegevuste võimaluste täiendamist, uue õppehoone juures jalgrataste ja tõukerataste hoiustamise võimalusi ning vaatasime üle jalgrattamaja arendustööd.

Üheskoos õuealal ringi liikudes tuli nii mõnigi uus mõte, mis plaani võtta ning mille üle arutada.

# data[].attributes.body
Õuesõppetunni eesmärk oli kinnistada varasemalt õpitut (tegelaskujude kirjeldamine ning keskkonna loomine), arendada õpilaste loovust, õppida märkama loodust enda ümber ning rakendada seda õppetegevuses.

Soojenduseks matkisime erinevates keskkondades käitumist ja liikumist (nt mänguvahetund, teater, ujula).

Jalutuskäik koolihoovis - arutelu nähtavate ja kuuldavate loodusobjektide kohta.

Ringi liikudes inspiratsiooni saamine ja töölehe täitmine - loodusobjektidest (puu, lill, kivi, pilv, lind jne) tegelaskujude loomine, nende kirjeldamine ja joonistamine ning looduses asuva loovkoha välja mõtlemine ja tutvustamine.

2.C klassi tunnis osales 11 õpilast,

2.B klassi tunnis 23 õpilast

ja 2.A klassi tunnis 11 õpilast.

Tuuline ilm suurendas õuetunnis ringi liikumist - tuul lennutas aeg-ajalt mõne õpilase töölehe minema ning selle kätte saamiseks tuli teha nii mõnigi jooksusamm lisaks.

Õpilastele väga meeldis õues õppida ning kinnistada läbi mängude ja aktiivsete harjutuste õpitut teise nurga alt.

Tegime kokkuleppe, et teeme õppeaasta lõpuni võimalikult palju õuetunde.

# data[].attributes.body
Kas alati peab istuma klassis ja joonestama vihikusse? Ei pea! Koordinaattasandi saab joonestada ka asfaldile ja ise määrata kasvõi enda koordinaate. Oli tegus tund, hoolimata, et õues oli vaid mõni soojakraad.

# data[].attributes.headline
Avinurme Gümnaasiumi, 3. klass, õp T. Muna

# data[].attributes.subject
Avinurme Gümnaasiumi, 3. klass, õp T. Muna

# data[].attributes.body
Kinnistame teadmisi väikese uurismustööga! Meie kooli ümbruse samblikud? Laste tööks oli uurida erinevaid kooli ümbruses leiduvaid samblikke (värvus, kuju, levik, liik).

# data[].attributes.body
1. klass lahendas mõistatust, kus tuli õueala esemeid loendada ning nendest arvutustehteid moodustada. 3. klass kordas tähestikku ja liitsõnu.

# data[].attributes.attachment_caption
Õpilased autode numbrimärkidelt saadud numbreid kokku arvutamas.

# data[].attributes.headline
Tallinna Arte Gümnaasium, 2.b klass. Õpetaja Riin Velsker

# data[].attributes.subject
Tallinna Arte Gümnaasium, 2.b klass. Õpetaja Riin Velsker

# data[].attributes.body
Tunni eesmärk oli arvutada kokku kõik õpetajate parklas parkivate autode numbrid. Kui auto number oli 321, siis nad liitsid need kokku (3+2+1) ja saadud arvu liitsid teise auto umbrimärgilt saadud arvuga. Õpilased jagunesid gruppideks ning said valge A4 paberi, kuhu arvutusi tegema hakkasid. Õpilased ise lõid süsteemi, kuidas nad töötavad ja arvutavad. Väga põnev oli jälgida, kuidas erinevatel gruppidel olid erinevad süsteemid.

Kui numbrid olid kõik kokku arvutatud, siis pidid panema numbrimärkidel olevad tähed tähestikujärjekorda ning lugema kokku mitu A tähte, mitu B tähte jne. Tähestiku ülesanne jäi pigem pooleli ajanappuse tõttu.

Kindlasti võiks korrata sama ülesannet ja nüüd tean, et mõlema ülesande lahendamiseks vajavad õpilased rohkem aega kui 35 minutit.

# data[].attributes.body
Tallinna Kristiine Gümnaasium

mai möödus koolis tavapärasest erinevas rütmis, kui toimus oodatud liikumispäev, mis pakkus kõigile vanuseastmetele rohkelt liikumisrõõmu ja värskeid elamusi.

Nooremad õpilased, 1.–2. klassist, veetsid päeva kooli staadionil, kus neid juhendasid treener Kätlin Käpa ning olümpiavõitja Gerd Kanter. Lastele tutvustati erinevaid sportlikke tegevusi ning innustati liikuma läbi mängulise lähenemise.

3.–4. klassi noored suundusid Kristiine Spordimajja ja Nord Spordihoonesse, kus nad said esmase kogemuse judos ja akrobaatikas. Päev pakkus võimaluse avastada uusi spordialasid ning arendada kehalist osavust.

Vanematele õpilastele toimus matk loodusesse. 5.–7. klasside rännak viis neid läbi Kopli, lõpetades retke Kopli mäel.

Liikumispäev oli täis rõõmu, aktiivsust ja meeskonnavaimu. Nii õpilased kui õpetajad said nautida vaheldust tavapärasest koolirutiinist ning tunda liikumise positiivset mõju meeleolule ja tervisele.

# data[].attributes.headline
Lasnamäe Vene Gümnaasium, 12.kl, õp Natalja Nikanorova

# data[].attributes.subject
Lasnamäe Vene Gümnaasium, 12.kl, õp Natalja Nikanorova

# data[].attributes.body
Valikaine „Tervis ja kehalised võimed“.

Osalejad: 12. klass, 18 õpilast

Õpime liikudes, liigume õppides! Õuesõppenädala raames toimus 12.klassis aktiivne tund teemal "Süda on treenitav lihas". Grupitöö. Iga grupp võtab ühe pärlikaardi, kirjutusaluse ja pliiatsi. Õpetaja seletab, et mängus on 8 suurt värvilist alust ülesannetega ja 8 väikest pärlikaarti. Ülesanded on paigutatud hajusalt kooli õue puude/postide külge. Õpilased hakkavad ülesandeid lahendama selle järgi, mis järjekorras on neil pärlid. Kui väike pärlikaart on näiteks kollast värvi, peaks ka esimene pärl ja seega esimene punkt, mida otsima minnakse, olema kollane. Kui ülesanne on tehtud, saab august esimese pärli kaardi taha vajutada ja siis lähevad otsima järgmist ülesannete lehte, mis on järjekorras teise pärli värvi jne.

Kõik kuulamis-ja lugemisülesanded on peidus QR-koodide all. Arendame digipädevust ja hoiame loodust!

Mängus on ka punktid praktiliste ülesannetega (nt PRAKTILINE TÖÖTUBA „VÖÖKOHT LUUBI ALLA! Mõõtke vöö kõige kitsamast kohast ja täitke tööleht“ ja PRAKTILINE TÖÖTUBA „MINU VERERÕHK. Tutvuge südamearsti soovitustega, kuidas vererõhku õigesti mõõta ning mõõtke vererõhku, vältides tüüpilisi vigu").

Aktiivõppemeetodid võimaldavad õpilastel tunnis aktiivne olla ja muuta õppeprotsessi

huvitavaks. Õuesõpe on äge!

# data[].attributes.body
🌍 Pärnu avastusretk 🌍

Täna avastasime linnamänguga Pärnu ajaloolisi paiku! 🚶‍♀️🚶‍♂️

📸

1️⃣ Punane torn – tegelikult pole punane!
2️⃣ Lydia Koidula ausammas – pronksist kuju, graniidist alus.
3️⃣ Eliisabeti kirik – visandatud tornitipp.
4️⃣ Tallinna Värav – ideaalne koht fotoks ühe koondumispunktiga perspektiivis.
5️⃣ Raekoda – Pärnu Raekojas saab nautida kunstigaleriid.

# data[].attributes.headline
Lasnamäe Vene Gümnaasium, 12.klass, õp Natalja Nikanorova

# data[].attributes.subject
Lasnamäe Vene Gümnaasium, 12.klass, õp Natalja Nikanorova

# data[].attributes.body
Valikaine „Tervis ja kehalised võimed“.

Osalejad: 12.b klass, 16 õpilast

Õuesõppenädala raames toimus 12.klassis aktiivne tund teemal "Toitumise mõju tervisele". Iga õpilane leidis endale paarilise spordiala nimetuse järgi https://www.canva.com/design/DAGngdVv6xQ/FzfQ_W4hP6UftRn-mdEWPw/view?utm_content=DAGngdVv6xQ&utm_campaign=designshare&utm_medium=link2&utm_source=uniquelinks&utlId=ha56dae6f3e

Edasi said õpilased bingolehed ja kirjutusalused töölehtedega kätte ning hakkas paaristöö. Bingolehel oli 6 erinevat ringi (roheline, punane, kollane, roosa, sinine, oranž). Bingoleht on loodud Canvas:

https://www.canva.com/design/DAGnWdt23z8/n01Z5XZwyKxyLzS7aHE0Zw/view?utm_content=DAGnWdt23z8&utm_campaign=designshare&utm_medium=link2&utm_source=uniquelinks&utlId=hf8de10bd56

Õpilased otsisid ülesandeid värvide järgi. Küsimused koos vastuste variatidega olid eelnevalt paigutatud kool hoovis.

Lugemis-ja kuulamisülesandeid on võimalik ka õues teha. Õuesõpe on äge!

# data[].attributes.body
Pärnu Raeküla Kool. 1c. klass. õp. Merike Ilves Meri, elu vees, valgus ja varjud. Õues õppida ja avastada on alati rõõmus kogemus.

# data[].attributes.headline
Matemaatika+eesti keel, 2.klass, Rapla Vesiroosi Kool, Elin Kiin

# data[].attributes.subject
Matemaatika+eesti keel, 2.klass, Rapla Vesiroosi Kool, Elin Kiin

# data[].attributes.body
Tõeline klassika, autonumbrid õpetajate parklas, õpilaste ülesandeks oli leida 10 auto reg numbrit, need kirja panna, numbrid omavahel liita, kolmekohalisi numbreid järjestada. Tähtedega lauseid mõelda, kus iga sõna algas selle tähega, mis oli numbrimärgil jne

# data[].attributes.headline
Loodusõpetus 2.klass, Rapla Vesiroosi Kool, Elin Kiin

# data[].attributes.subject
Loodusõpetus 2.klass, Rapla Vesiroosi Kool, Elin Kiin

# data[].attributes.body
septembril möödunud aastal alustasime pakendite lagunemise projektiga. Õpilased võtsid kodust kaasa erinevatest materjalidest pakendeid. Koostasime “aardekaardi” ja asendiplaani, kuidas pakendid auku said, püstitasime hüpoteesid nende lagunemise ja mitte lagunemise kohta ning jäime kevadet ootama. Täpselt 8 kuud hiljem otsisime vanad kaardid välja ja asusime kaevandustöödele. Osad kaardid olid ebatäpsed, kuid aukudest tuli suures osas välja sinna maetud kraam. Ainult paberit ja pappi ei leidnudki üles. 🙂

# data[].attributes.headline
Tallinna Linnamäe Vene Lütseum, 4 klass, loodusõpetuse tund, õp.Svetlana Kalvan 

# data[].attributes.subject
Tallinna Linnamäe Vene Lütseum, 4 klass, loodusõpetuse tund, õp.Svetlana Kalvan 

# data[].attributes.body
Tunni teema - meeleelundid. Õpilased täitsid tabelit - mida näevad, kuulavad, nusutavad ja katsuvad. Lisasid töölehele pildid. Avastasid, et looduses on palju erinevaid asju, mida tavaliselt ei märka 🌿

# data[].attributes.body
Loosisime rühmad. Rühm liikus puu külge riputatud kiletaskus teksti juurde. Luges selle üheskoos läbi ja kirjutas töölehele, millist rändlindu on kirjeldatud. Kui kõik viis punkti said läbitud, kontrollisime vastused. Lapsed otsisid linnu kirjelduse juurde ka linnu pildi. Klassis kuulasime ka lindude laule.

# data[].attributes.headline
Tallinna Reaalkool, 2. a klass, Kadri Pajo. Koolihoovi taimede istutamine, 2. klassi taime teema

# data[].attributes.subject
Tallinna Reaalkool, 2. a klass, Kadri Pajo. Koolihoovi taimede istutamine, 2. klassi taime teema

# data[].attributes.body
Tunni eesmärk oli istutada kooli hoovi erinevaid taimi ja samal ajal õppida taime ehitust.

Rakendasime praktilisi tegevusi, kõik õpilased said istutada ja taimi uurida (juur, vars, õis, lehed jne).

Tunnis osales 28 õpilast.

Õpetajana rõõmustan kõige rohkem selle üle, et praktiline tegevus kinnistab alati õpitut, lapsed olid väga õhinas ja töötasid suure hoolega.

# data[].attributes.headline
Kuressaare Nooruse Kool Klass: 8. kalss, Maren Aaviste. 

# data[].attributes.subject
Kuressaare Nooruse Kool Klass: 8. kalss, Maren Aaviste. 

# data[].attributes.body
Tunni käigus mängisid õpilased vene keele tundides liikumismängu „Kellaaja bingo“. Iga töölehel olev kellaaeg vastas konkreetsele kohale koolimaja ümbruses, mille õpilased pidid üles leidma. Õigesse kohta jõudes tegid nad sealt foto, mida hiljem kasutati kollaaži loomisel. Iga õigesti leitud kellaaeg andis bingo ruudustikus värvilise korgi. Kokku tuli läbida 12 kohta – üks iga kellaaja kohta. Tund ühendas keeleõppe, liikumise ja loovuse.

# data[].attributes.attachment_caption
Õppisime eelnevalt ilmakaari. Käisime vaatamas, kas vastab tõele, et sipelgad ehitavad oma pesa puust lõuna poole ja et puudel on lõuna pool rohkem oksi ning sammal kasvab puu põhjapoolsel tüvel. Otsisime  tõestusmaterjali ja leidsimegi. Ainult sammaldunud kivi ei õnnestunud leida.

# data[].attributes.headline
Paikuse Kool, 3.c klass, loodusõpetus, õp Tiiu Timberg

# data[].attributes.subject
Paikuse Kool, 3.c klass, loodusõpetus, õp Tiiu Timberg

# data[].attributes.headline
Tallinna Mustjõe Gümnaasium, 1.a, Maret Vandel

# data[].attributes.subject
Tallinna Mustjõe Gümnaasium, 1.a, Maret Vandel

# data[].attributes.body
09.05.25 toimus 1.a klassis lõimitud õuesõppetund. Terve tunni sisustasime munakarpide, kriitide ja loodusliku materjaliga. Mängisime arvutamismänge, uurisime loodust, looduslikke ja tehislikke materjale, vestlesime ohtudest linnalooduses ning jooksime võidu.

# data[].attributes.body
Tund: inimeseõpetus 8. b

Jõhvi Põhikool

Õpetaja Kristi Klaamann

Kuupäev: 5. mai 2025

Asukoht: Jõhvi muusikaväljak

Tunni eesmärk: Arendada õpilaste teadlikkust vaimse ja füüsilise tervise seostest ümbritseva keskkonnaga, väärtustada liikumist, tervislikke valikuid ja ühiskondlikku vastutust.

Sisu: Õpilased kuulasid keskkonnahelisid (loodus, linnulaul, möödujad, liiklus, muusika) ja kirjeldasid nende mõju enda meeleolule ja vaimsele seisundile, analüüsisid, mis teeb inimesest eeskuju, nad valisid kaks väärtust (nt ausus, julgus, hoolivus) ning selgitasid nende olulisust. Õpilased liikusid ringi ja leidsid/pildistasid 5 elementi, mis soodustavad tervist (nt mänguväljak, pink, rattatee, prügikastid, roheala). Rääkisime, miks liikumine toetab meie vaimset tervist.

Tagasiside õpilastelt:

“Helikeskkonna mõtestamise kogemus õpetab mõistma hetkes olemist ja enda seisundi märkamist.”

“Kohaliku kogukonna eeskujudest rääkimine loob isikliku seose piirkonnaga.”

“Oli külm, aga põnev.” jne

Õpetajana võtan kaasa:

See tund kinnitas, kui väärtuslik on keskkonnast lähtuv ja tegevuslik õppimine. Õpilased said rakendada kriitilist mõtlemist, väärtustada oma tundeid ja teha tähenduslikke tähelepanekuid. Õpetajana võtan kaasa vajaduse pakkuda rohkem liikumis- ja loovõppe võimalusi, mis arendavad nii sotsiaal-emotsionaalseid kui ka elulisi oskusi.

#õueõppima #liikumakutsuvkool

# data[].attributes.headline
Paikuse Kool, 2.b klass õpetaja Erge Saare

# data[].attributes.subject
Paikuse Kool, 2.b klass õpetaja Erge Saare

# data[].attributes.body
Paikuse Kooli 2.b klassi õpilased õppisid matemaatikat ja eesti keelt samaaegselt liikumisõpetusega. Esmalt joonistas iga rühm endale pesa, kus kõik rühmaliikmed pidid olema. Seejärel jooksid iga rühma liige õpetaja juurde sedeli järgi. Koos lahendati arvutustehe ning kui kõik tehted olid käes, tuli õpilastel ühiselt laused järjestada nii, et tekiks matemaatiline seotud jutuke. #liikumakutsuvkool #õueõppima

# data[].attributes.body
Jõhvi Põhikool, õpetaja Kristi Klaamann

Tund: inimeseõpetus 6.a ja 6.g

Kuupäev: 5. mai 2025

Asukoht: Jõhvi muusikaväljak

Tunni eesmärk: Arendada õpilaste väärtushinnanguid, otsustusoskust ja koostöövõimet läbi mängulise eluteekonna simulatsiooni, kus iga tehtud valik mõjutab järgmist sammu.

Õpilased töötasid 5- või 6-liikmelistes gruppides (kokku 5 gruppi, 26 osalejat). Nad liikusid punktist punkti ning tegelesid erinevate ülesannetega vastavalt enda tehtud valikutele.

Kas oled kunagi mõelnud, milline on sinu elutee, kui valid südame asemel mõistuse? Või sõbrade asemel kooli? Just selliseid valikuid said meie kuuendikud tunnis teha.

Osalejad liikusid valikute abil – üllatusena tuli kirjutada kas luuletus, moto, teha kunstiprojekt loodusmaterjalidest, sooritada sportlik väljakutse või mõtlemist nõudev mõistatus.

Näited:

Üks grupp valis julguse ja asus loodusest otsima sümbolit lootusele. Teine valmistas loodusmaterjalidest südame sümboliseerimaks valikut kuulata oma südant.
Kolmas tegeles kätekõverdustega, sest sõbrad on tähtsad ja sport ühendab! jne.

Tagasiside õpilastelt:

“Ma sain aru, et igas valikus on väärtus.”

“Õuesõpe pani mõtlema ja tegutsema!”

“Nautisin sajaga!”

“Meie tiim õppis, kui tähtis on koostöö.” jne

Õpetaja mõtted pärast tundi:
Loodus oli meie klassiruum ja elu oli õpik.

Õpetajana võtan kaasa:

Õuesõpe toetab väga hästi loovust ja rühmatööd ning valikuvabadus motiveerib õpilasi rohkem osalema. Selline tund sobib suurepäraselt inimeseõpetuse teemadega: väärtused, koostöö ja otsustusprotsessid.

#õueõppima #liikumakutsuvkool

# data[].attributes.headline
Miina Härma Gümnaasium, 4.klass, eesti keel, tekstiliigid.

# data[].attributes.subject
Miina Härma Gümnaasium, 4.klass, eesti keel, tekstiliigid.

# data[].attributes.body
Eesmärk: korrata tekstiliikide tunnuseid ning saada ülevaade, kuidas õpilased on teema omandanud.

Õpilased on eelnevalt rühmatöö käigus paigutanud kokku tekstiliigid erinevate tunnustega (lühike kirjeldus, levinumad tunnused, ajalugu, laused sõnad jms). Tunnused on eraldi lipikutel. Seejärel kontrollitakse klassiüleselt ning iga rühm kleebib tekstiliigi ja selle tunnused ühele paberile kokku.

Õuetunnis on tekstiliigid koos tunnustega (mis on eelnevalt kokku kleebitud) knopkadega puude küljes. Õpilased lahendavad ristsõna, millel on vihjed töölehtedelt.

# data[].attributes.headline
Miina Härma Gümnaasiumi 4.klass, eesti keel,kõnekäänud, Egle-Diana Keldt

# data[].attributes.subject
Miina Härma Gümnaasiumi 4.klass, eesti keel,kõnekäänud, Egle-Diana Keldt

# data[].attributes.body
Eesmärk: saada ülevaade, kuidas õpilased mõistavad levinumaid kõnekäände.

Paaristöö. Aeg u 20 min.

Kirjeldus: 15 kõnekäändu on knopkaga kinnitatud puudele kooli ümbruses. Õpilastel on tööleht kõnekäändude sünonüümidega. Ülesanne on igale sünonüümile leida õige kõnekäänd.

# data[].attributes.headline
Tallinna Linnamäe Vene Lütseum, 10. klassid, geograafia tund, õpetaja Anna Karro

# data[].attributes.subject
Tallinna Linnamäe Vene Lütseum, 10. klassid, geograafia tund, õpetaja Anna Karro

# data[].attributes.body
Tunni teema: "Globaliseerumine".

Põhiülesandeks oli määrata globaliseerumise positiivsed ja negatiivsed küljed erinevates valdkondades.

Õpilased tõmbasid kaarte, millel olid väited globaliseerumise mõju kohta erinevatele valdkondadele. Kokku oli ette valmistatud 48 kaarti. Iga osaleja tõmbas kordamööda kaardi, luges selle sisu valjult ette ja arutas koos klassikaaslastega, millisesse neljast valdkonnast — kultuur, poliitika, majandus või keskkond — väide kuulub. Samuti tuli otsustada, kas mõju on positiivne või negatiivne.

Pärast arutelu viidi kaart mänguvälja teise otsa ja kinnitati vastavale tabelile.

Tunni lõpus tehti kokkuvõte — õpilased arutasid globaliseerumise plusse ja miinuseid igas valdkonnas, tehes järeldusi ühise töö põhjal. Tund oli kaasahaarav ja tulemuslik, arendades kriitilist mõtlemist ning meeskonnatööoskusi.

# data[].attributes.headline
Tallinna Linnamäe Vene Lütseum, 11. klassid, geograafia tund, õpetaja Anna Karro

# data[].attributes.subject
Tallinna Linnamäe Vene Lütseum, 11. klassid, geograafia tund, õpetaja Anna Karro

# data[].attributes.body
Kõigi 11. klasside õpilased läbisid paarides kooli territooriumil programmi Loquiz abil orienteerumiskvesti, et kinnistada liikumise kaudu teemat "Kalandus". Kvest koosnes 20 valikvastustega küsimusest. Osalejad liikusid kooli territooriumil umbes 1,5–2 km. Igas klassis osales umbes 30 õpilast. Tund võeti positiivselt vastu.

# data[].attributes.headline
Tallinna Linnamäe Vene Lütseum, 10. klassid, geograafia tund, õpetaja Anna Karro

# data[].attributes.subject
Tallinna Linnamäe Vene Lütseum, 10. klassid, geograafia tund, õpetaja Anna Karro

# data[].attributes.body
Kõigi 10. klasside õpilased läbisid paarides kooli territooriumil programmi Loquiz abil orienteerumiskvesti, et kinnistada liikumise kaudu teemat "Linnastumine". Kvest koosnes 31 valikvastustega küsimusest. Osalejad liikusid kooli territooriumil umbes 1,5–2 km. Igas klassis osales umbes 30 õpilast. Tund võeti positiivselt vastu.

# data[].attributes.body
Rapla Vesiroosi Kooli 3.a klass oli teel kohalikku päästekomandosse, kui tuli teade plaanide muutustest. Kamba peale otsustati, et teeme hoopis õppetegevustega pikitud matkatunni. Kunstiõpetus - kohalikul terviserajal tegime looduslikust materjalist ja prügist 1mx1m ruutude sisse kunsti.

Klassijuhatajatund - rõõmustasime haiget klassivenda. Kokkuleppel vanematega jalutasime ta hoovist läbi ja lehvitasime hoogsalt.

Liikumisõpetus - Mänguväljakul ronisime, kiikusime, mängisime peitust jne.

Teadusterake - tutvusime geopeitusega ja otsisime ühiselt aardeid.

# data[].attributes.body
"Parema pintsli leiutamine".

Õuetundi said kaasa võetud guassid ja paberid. Pintslid pidid lapsed ise leiutama. Selleks tuli leida erinevaid looduslikke materjale, kinnitada see grilltiku külge ja proovida maalida. Katsetamiseks tuli meisterdada 1-3 erinevat pintslit.

Teises tunnis tuli leida lisaks klassis alustatule veel loodusmustreid. ( kivil, puul, maapinnal jm).

# data[].attributes.headline
Tallinna Arte Gümnaasium 1 b Õnne Linnas

# data[].attributes.subject
Tallinna Arte Gümnaasium 1 b Õnne Linnas

# data[].attributes.body
Õppisime tundma lindude ehitustööd. Korjasime pargis pesade ehitamiseks erinevaid materjale ( kergeid, teravaid, krobelisi, pehmeid jm) ning püüdsime nendest ka pesasid ehitada. Koostöös valmisid lahedad nn mängupesad.

# data[].attributes.body
Funktsionaalse lugemise ülesanne imelise kevadilmaga.

# data[].attributes.headline
Tartu Descartes'i Kool, 4. kl , õp Mirli Isak

# data[].attributes.subject
Tartu Descartes'i Kool, 4. kl , õp Mirli Isak

# data[].attributes.body
4. klass käis õues eesti kõnekäände õppimas. Õpetaja oli koolimaja ümbrusesse peitnud pilte, mis kujutasid kõnekäände ning õpilased pidid pildid üles leidma ning iga pildi juurde kõnekäänu viima, seejärel leidma töölehelt kõnekäänu tähenduse. Järgmiseks tuli lausesse kirjutada sobilik kõnekäänd. Tegevused andsid võimaluse värskes õhus liikuda, teha koostööd klassikaaslastega ning näidata oma nutikust. Kahjuks juhtus nii, et tunni lõpus hakkas vihma ja rahet sadama. Kuna märjale töölehele ei saanud kirjutada, lõpetasime töölehe koolimaja fuajees. Halvale ilmale vaatamata oli õuetund tore vaheldus.

# data[].attributes.body
Alu Kooli 4.väikeklassi matemaatika tund. Teemaks pikkusühikud ja pindala. Mõõtsime koolimaja, et hiljem selle pindala arvutada. Mõõtmiseks kasutasime kahemeetrist harki ja mõõdulinti. Nii saame tunnis suurte arvude korrutamist ühekohalise arvuga veel korrata ja teisendamist harjutada.

# data[].attributes.body
Alu Kooli 4.väikeklassi matemaatika tund. Teemaks pikkusühikud ja pindala. Mõõtsime koolimaja, et hiljem selle pindala arvutada. Mõõtmiseks kasutasime kahemeetrist harki ja mõõdulinti. Nii saame tunnis suurte arvude korrutamist ühekohalise arvuga veel korrata ja teisendamist harjutada.

# data[].attributes.body
Tunni eesmärgiks klassiruumis õpitud niidutaimede ning -loomade määramine looduses.

# data[].attributes.body
Muusikaõpetuse tunni raames õpiti käbide abil rütmivormid selgeks.

# data[].attributes.headline
Avinurme Gümnaasium, 7 kl., õp. Kai Habakukk

# data[].attributes.subject
Avinurme Gümnaasium, 7 kl., õp. Kai Habakukk

# data[].attributes.body
Loodusõpetus. Ettevalmistused külvi- ja istutamistöödeks. Taimekastide mõõtmine, vajamineva mullakoguse arvutamine ja sobivates mõõtmetes kastide alusmaterjali mõõtmine, lõikamine ja paigaldamine.

Tunnis osales 8 õpilast. Õpilased said õpitud teadmisi kasutada praktiliselt ning arendada loogilist mõtlemist ja käelist tegevust.

# data[].attributes.body
Külastasime õpilastega Pärnu Metsakalmistut, kus vaatasime tuntud inimeste hauaplatse, googeldasime nende tegevusalasid, võrdlesime Eesti ja Vene inimeste hauaristide ja monumentide kujunduse traditsioone, otsisime teatud hauaplatse. Teekonnal kalmistul kuulasid õpilased õpetaja vestlust surnuaiakultuurist. Nautisime pühapaiga rahu, kaunist linnulaulu ja liikusime mõnusas tempos.

# data[].attributes.headline
Avinurme Gümnaasiumi inglise keele õuesõpe

# data[].attributes.subject
Avinurme Gümnaasiumi inglise keele õuesõpe

# data[].attributes.body
Kolisime õpikuga õue. Vaatamata kehvale ilmale, olid õpilased rõõmsad. Lugesime teksti ja mängisime sõnavara mängu.

# data[].attributes.body
Viru-Nigula valla lasteaed Kelluke Kiisude rühma lapsed seiklesid oma emadega lasteaia lähedal oleval Terviserajal.

Terviserajale oli ära peidetud 8 tegevuspilti. Iga tegevuse pidi laps tegema koos emaga. Tergevus tehtud, sai laps kirjutada numbri kõrval oleva tähe. 8 tegevust tehtud, tähed kirjutatud, lugesime kõik koos kokku saadud tähtedest sõna “ARMASTUS”. Järgnes väike piknik koos laste esinemisega.

# data[].attributes.headline
Avinurme Gümnaasium, 8.klass, saksa keel, õp Liina Karo

# data[].attributes.subject
Avinurme Gümnaasium, 8.klass, saksa keel, õp Liina Karo

# data[].attributes.body
8.klassi saksa keele grupp kordas õuesõppe tunni jooksul kohaeessõnasid. Õpilased jalutadid kooli lähiümbruses ja moodustasud erinevaid lauseid, mis vastaksid küsimustele "kus?" ja "kuhu?"

# data[].attributes.headline
Tallinna Raadiku Lasteaed. Rühm "Sipsik" (5-6 a.).Õpetaja: V.Pajanskaja

# data[].attributes.subject
Tallinna Raadiku Lasteaed. Rühm "Sipsik" (5-6 a.).Õpetaja: V.Pajanskaja

# data[].attributes.body
Õuesõppetegevus Pikakari rannas

Tegevuse eesmärgid (5-6 a.):

1.     Lapsel arenes looduse tundmine ja teadlikkus erinevate lindude kohta.

2.     Laps õpib õigete käitumisviiside kohta looduses (lindude suhtes käitumine, loomade abistamine).

3.     Lapsel arenes vaatlusoskus ja huvi looduse vastu (binoklite kasutamine, lindude vaatlemine).

4.     Lapsel arenes analüüsivõime ja teadlikkus looduse mitmekesisusest (kivide tekstuuride ja omaduste uurimine).

5.     Lapsel arenesid sotsiaalsed ja koostööoskused (piknikud ja mängud looduses).

Tegevuse käik:

Hommikuring – Arutati rannas nähtavaid linde ning nende nimed eesti keeles. Rõhutati, kuidas lindudega õigesti käituda: mitte anda leiba ega saia, mitte võtta neid koju ning teatada hädas olevast linnust täiskasvanule.

Õppekäik rannas – Lapsed proovisid binoklit ja vaatasid erinevaid rannalinde, nagu kormoran, tihane, part ja kajakas.

Tutt-tüti topis – Lastele tutvustati tutt-tüti topist, mida nad said uurida ja katsuda.

Kivitund – Lapsed otsisid rannalt erinevaid kive, võrreldi neid ja arutati, mis omadused neil on (tekstuur, kuju, värv).

Piknik – Lõpetuseks viidi läbi lõbus piknik mere ääres, kus lapsed said nautida toitu ja veeta aega üksteise seltsis.

# data[].attributes.headline
Tallinna Raadiku Lasteaed. Rühm "Kristallike" (5 a.). Õpetajad: S.Pilli ja V.Zabairatšnaja

# data[].attributes.subject
Tallinna Raadiku Lasteaed. Rühm "Kristallike" (5 a.). Õpetajad: S.Pilli ja V.Zabairatšnaja

# data[].attributes.body
Liikumismäng väikeste pallidega "Kogu putukamunad"

Eesmärgid

Lapsel areneb silma ja käe koostööd ning täpsusvise

Laps jälgib ja järgib mängureegleid

Lapsel areneb ruumitaju

Laps kogeb liikumisrõõmu ja tegutseb aktiivselt ühises mängus.

Laps lahendab ülesandeid loovalt ja sihipäraselt, püüdes koguda „putukamunasid“ (palle) võimalikult täpselt.

Tegevuse käik:

Mänguala ettevalmistus:

Pallid (putukamunad) on laiali paigutatud õuealale.

Viskeala on tähistatud nööride – sealt kaugemalt tuleb visata.

Ämber asub keskes, viskeulatuses.

Mängu kulg:

Laps jookseb, otsib ühe „putukamuna“ (palli) ja naaseb viskealale.

Seisab piiri taga ja üritab palli visata ämbrisse.

Kui pall lendab mööda, ei tohi kohe uuesti visata – peab otsima uue palli.

Mäng jätkub, kuni enamus mune on korvi kogutud või aeg saab täis.

Lõpetus ja tagasiside:

Lapsed vaatavad, kui palju mune sai korvi kogutud.

Arutelu: Mis aitas viske täpseks muuta? Mis oli lihtne või keeruline?

Õpetaja tunnustab kõiki panustajaid ja rõhutab meeskonnatöö olulisust.

# data[].attributes.headline
Tallinna Raadiku Lasteaed. Rühm "Kristallike" (5 a.). Õpetajad: S.Pilli ja V.Zabairatšnaja

# data[].attributes.subject
Tallinna Raadiku Lasteaed. Rühm "Kristallike" (5 a.). Õpetajad: S.Pilli ja V.Zabairatšnaja

# data[].attributes.body
Õuesõpe tegevus "Putukamaja ehitamine ja mustri järgi pusle kokkupanek"

Eesmärgid:

Laps eristab ja võrdleb kujundeid ning kasutab neid sihipäraselt ehitustegevuses.

Laps arendab loogilist mõtlemist ning mõistab seoseid suuruse, kuju ja koguse vahel (Dienesi klotside abil).

Laps arendab koostööoskust ja oskab tegutseda ühise eesmärgi nimel.

Laps järgib visuaalset mustrit ja suudab konstrueerida putuka pildi selle põhjal.

Laps kasutab loovust ja ruumilist mõtlemist putukamaja ehitamisel.

Tegevuse käik:

Sissejuhatus:
Õpetaja räägib lastele, et kevadel vajavad putukad varjulist kohta elamiseks. Et aidata putukaid, koguvad lapsed telliseid (Dienesi klotse), millest saab hiljem maja ehitada.

Telliste kogumine (klotside valik):
Lapsed valivad kokkulepitud tunnuste järgi klotse (nt kuju, suurus, värv) ja koguvad neid „ehitusplatsile“. Õpetaja suunab mõtlema, miks just neid klotse vaja võib minna.

Putukamaja ehitamine:
Lapsed ehitavad väikestes rühmades või individuaalselt putukatele maja. Õpetaja julgustab kasutama erineva kujuga klotse ja proovima erinevaid lahendusi.

Mäng „Pane putuka pilt mustri järgi kokku“:
Iga laps saab visuaalse mustriga näidise (nt värvilise putukapildi), mille järgi ta paneb kokku pildi, kasutades sobivaid osi (nt lõigatud detailid või pusletükid).
Õpetaja juhendab, et lapsed järgiksid värvide, kujundite ja asukoha mustrit.

Lõpetus ja arutelu:
Lapsed tutvustavad oma putukamaju. Õpetaja küsib:

Milliseid klotse kasutasid?

Kuidas tead, kuhu milline pilt või klots sobib?

Mis oli raske, mis oli lõbus?

# data[].attributes.headline
Tallinna Raadiku Lasteaed. Rühm "Päkapikk" (6-7 a.). Õpetaja Riina Salak

# data[].attributes.subject
Tallinna Raadiku Lasteaed. Rühm "Päkapikk" (6-7 a.). Õpetaja Riina Salak

# data[].attributes.body
Liikumismäng "Vaheta puud!"

Eesmärgid:

1.     Lapsel arenevad kuulamisoskus ja reaktsioonikiirus.

2.     Lapsel arenevad koostööoskus ja oskus järgida reegleid

3.     Lapsel arenevad kehaline aktiivsus ja orienteerumisoskus.

4.     Laps harjutab keskendumist ja jagatud tähelepanu kasutamist.

Mängukäik:

Iga laps valib ühe puu ja seisab selle juurde.

Üks laps (või õpetaja mängu alustamiseks) jääb keskele ja ei ole seotud ühegi puuga.

Keskel olev hüüab: „Vaheta puud!“

Kõik lapsed (v.a keskel olev) peavad kiiresti vahetama kohta, s.t liikuma teise puu juurde.

Samal ajal üritab keskel olev laps jõuda samuti mõne vabaks jäänud puu juurde.

Laps, kes jääb ilma puuta, läheb järgmise vooru keskele.

Vahepeal võib keskel olija öelda ka midagi täpsustavat, näiteks:

„Vaheta puud, kui sul on pruunid silmad!“

„Vaheta puud, kui sulle meeldib jäätis!“

# data[].attributes.headline
Tallinna Raadiku Lasteaed. Rühm "Kristallike" (5 a.). Õpetajad Sirli Pilli ja Valentina Zabairatšnaja

# data[].attributes.subject
Tallinna Raadiku Lasteaed. Rühm "Kristallike" (5 a.). Õpetajad Sirli Pilli ja Valentina Zabairatšnaja

# data[].attributes.body
Eesmärgid :

Lapsel arenevad teadmised taimede kasvutingimustest ja elutsüklist.

Lapsel kujunevad loodushoiu- ja hoolivushoiakud.

Lapsel areneb peenmotoorika ning arenevad koostööoskused ühistegevuse kaudu.

Tegevuse käik:

Vestlusring – arutletakse, mida on vaja, et taimed kasvaksid (muld, vesi, valgus, soojus), vaadeldakse seemneid ja võrreldakse nende suurust ja kuju.

Istutamine – iga laps saab väikese ala peenras või kastis, kuhu istutab õpetaja juhendamisel salati-, tilli- ja sibulaseemned/mugulad. Lapsed kastavad taimi ja märgivad taimesildi.

Edaspidi hooldavad lapsed regulaarselt taimi: nad kastavad neid, jälgivad muutusi ning arutlevad koos õpetajaga taimede kasvu üle.

# data[].attributes.headline
Avinurme Gümnaasium, 7. klass, eesti keele tund

# data[].attributes.subject
Avinurme Gümnaasium, 7. klass, eesti keele tund

# data[].attributes.body
klass kordas käändeid. Paarides leiti õues mingi objekt, mida kirjeldati 14 lausega. Igas lauses oli üks sõna käändetabeli järjekorrale vastavas käändes.

# data[].attributes.headline
Pärnu Ülejõe Põhikool, 3.d klass, õpetaja Sirje 

# data[].attributes.subject
Pärnu Ülejõe Põhikool, 3.d klass, õpetaja Sirje 

# data[].attributes.body
Õuesõppepäev erinevate töötubadega

# data[].attributes.body
Tunni eesmärk oli praktiliselt läbi teha puu või mõne muu kõrge asja mõõtmine kasutades kolmnurga sarnasust. Õpilased tegid paaristööd ja täitsid töölehte, tehes sinna vähemalt kahe erineva mõõtmismeetodiga mõõtmise joonised, andmed ja arvutused. Tunnis osales 20 õpilast.

# data[].attributes.body
Otsisime erinevaid prismasid. Mõõtsime ja arvutasime nende ruumala ja pindalasid.

# data[].attributes.body
📚 Paikuse Kool 4.a klass (õp Monika Vaher)

Õuetund: Märk ja sümbol 🌿

Täna avastasime kunstitunnis õpilastega, kuidas meid ümbritsev maailm on täis märke ja sümboleid. Rääkisime, mida need tähendavad, kuidas neid eristada ning miks sama sümbol võib eri kultuurides tähendada täiesti erinevaid asju.

🌱 Õues otsisime loodusesse peidetud märke – näiteks porijälgi, murdunud oksi ja pilvekujusid.
✍️ Töölehel määrasime, kas näiteks foorituli või Eesti lipp on märk või sümbol.
🎨 Igaüks sai luua ka oma isikliku sümboli, mis väljendab tema väärtusi või iseloomu.

# data[].attributes.body
Viluste Kooli 2. klass õppis õues 5. mail.

Otsisime kevadekuulutajaid. Silma jäid õitsev toomingas, nurmenukk, kellel mitu nime, võsaülane ja harilik jänesekapsas.

Lindudest kuulsime laulmas metsvinti ja väikest lehelindu.

Õp. Helle Mendrik

# data[].attributes.headline
Lasnamäe Vene Gümnaasium, 8., 10 ja 11. klassid, õpetajad R. Smirnova, M. Roganova, I. Barõšnikova ja huvijuht I. Vzvartseva

# data[].attributes.subject
Lasnamäe Vene Gümnaasium, 8., 10 ja 11. klassid, õpetajad R. Smirnova, M. Roganova, I. Barõšnikova ja huvijuht I. Vzvartseva

# data[].attributes.body
Õuesõppenädal algas viljakalt!

Nüüd võib uhkusega tõdeda - talgupäev on edukalt tehtud! 💪🌿

Esmaspäeval, 5. mail toimusid meie koolis traditsioonilised kevadtalgud! Koos 10.a, 10.b, 11.a ja 11.b, 8.e klasside õpilastega andsime oma panuse puhtama ja kaunima keskkonna heaks.

🕥 Päev algas kogunemisega kooli sisehoovis, kus jagati juhiseid, töövahendeid ning moodustati rühmad, kes suundusid hiljem erinevatesse piirkondadesse kooli ümbruses.

Seejärel toimus Liikuma Kutsuva Kooli liikumispaus – mõnus ja energiat andev algus enne tööle asumist!

🧤🗑️ Noored töötasid usinalt – prügikotid täitusid, kinnastesse kogunes kogemusi ja kätesse koostööjõudu. Talgute lõpuks kell 12:45 oli kooliümbrus märgatavalt puhtam ja kevadele palju valmisolevam. Kokku koguti 30 prügikotti.

🙏 Suur tänu kõigile osalejatele ning eriti õpetajatele R. Smirnova, M. Roganova ja I. Vzvartsevale, I. Barõšnikova, kes talguid korraldasid ja suunasid!

🍽️ Päev lõppes ühise lõunasöögiga koolisööklas, kus sai jagada muljeid ja nautida teenitud puhkust.

Koos teeme rohkem – aitäh, et hoolid! 💚

8., 10. ja 11. klassid - olete PARIMAD!

#õuesõppenädal #liikumakutsuvkool #lasnamäelinnaosavalitsus #teemeära

# data[].attributes.attachment_link.title
TEEME ÄRA 2025 - Lasnamäe Vene Günnaasium.MOV

# data[].attributes.body
Õuesõppenädal algas viljakalt! Esmaspäeval, 5. mail toimusid meie koolis traditsioonilised kevadtalgud! Koos 10.a, 10.b, 11.a ja 11.b, 8.e klasside õpilastega andsime oma panuse puhtama ja kaunima keskkonna heaks.🕥 Päev algas kogunemisega kooli sisehoovis, kus jagati juhiseid, töövahendeid ning moodustati rühmad, kes suundusid hiljem erinevatesse piirkondadesse kooli ümbruses.Seejärel toimus Liikuma Kutsuva Kooli liikumispaus – mõnus ja energiat andev algus enne tööle asumist! 🧤🗑️ Noored töötasid usinalt – prügikotid täitusid, kinnastesse kogunes kogemusi ja kätesse koostööjõudu. Talgute lõpuks oli kooliümbrus märgatavalt puhtam ja kevadele palju valmisolevam. Kokku koguti 30 prügikotti. (täname kolleege, kes võtsid üritusest osa: R.Smirnova, M.Roganova, I Vzvartseva, I.Barõshnikova)

# data[].attributes.body
8.05 toimus eesti keele tund teistmoodi – värskes õhus!

Tegemist oli LVG õuesõppenädala raames korraldatud toreda üritusega.

Tund algas klassis, kus korrati üle olulised keelereeglid. Seejärel suunduti välja, kus õpilased lahendasid neljas rühmas kirjalikke ülesandeid.

Pärast õppimist järgnes mänguline osa: cornhole, pallimäng, “siili” püüdmine ja hüppepalliga mängimine. Iga 7 minuti järel kõlas vile ja rühmad liikusid järgmise tegevuse juurde – nii said kõik proovida kõiki mänge!

Tuuline ilm polnud mingi takistus – õpilased olid tublid, aktiivsed ja rõõmsameelsed kogu tegevuse vältel.

Tore vaheldus tavapärasele tunnile ja suurepärane näide sellest, kuidas õppimine võib toimuda ka liikudes ja mängides!

Ruslana Smirnova

# data[].attributes.headline
Raasiku Kool, pikapäevarühm, Eve Merisaar

# data[].attributes.subject
Raasiku Kool, pikapäevarühm, Eve Merisaar

# data[].attributes.body
Ka pikapäevarühm toimetas nädala jooksul usinalt õues. Esmalt tegeleti leiutamisega -  teemaks tuulekohe. Seejärel käidi enda tehtud lohesid test-lennutamas. Järgmisel päeval parendati oma lohesid ja lõpuks prooviti päris lohe lennutamist.

# data[].attributes.headline
Raasiku Kool, 5.-8. klass, robootika päev

# data[].attributes.subject
Raasiku Kool, 5.-8. klass, robootika päev

# data[].attributes.body
7.mail samal ajal kui 9. klassid matemaatika eksamit tegid, oli ülejäänud koolil robootika ja inseneeriapäev. Merkuuri mobiilses töötoas said õpilased tutvuda erinevate töövahenditega ning endale ise meisterdada vineerist ja mutritest spinneri ning katsetada puidule lasergraveerimist läbi programmeerimise.

# data[].attributes.body
Spordiaktiiv pidas oma igareedest koosolekut taaskord õues kõnnikoosolekuna. Arutasime järgmise õppeaasta plaane ja mõtteid.

# data[].attributes.body
8A ja 8J klass tegid vene keele tunnis õuesõpet. Õpilased kordasid liikumist väljendavaid tegusõnu.

1. mäng: "Piitsaga targaks" - õpilased pidid kuulama õpetaja väidet ja lööma piitsaga, kas punasele või rohelisele kaardile, olenevalt sellest, kas väide oli õige või vale.

2. mäng - õpilastel tuli salakirjast leida üles 11 liikumist väljendavat tegusõna ja siis otsida õuealalt üles 26 küsimust teema kohta. Kasutatada võis keeltekool.eu lehel olevaid helifaile sõnade kordamiseks.

# data[].attributes.body
7V ja 7R klass alustasid õuesõppenädalat vene keele tunnis mängides ja numbreid korrates. Mängiti 3 mängu:

1. "Kaardikull" - õpilastel oli kõigil käes 2 mängukaarti. Liikumine toimus muusika saatel ,pausi ajal liideti kaartide peal olevad arvud kokku ja vahetati paarilisega kaardid.

2. mäng "Popkorniralli" - õpilased pidid panema popkornid õigetele alustele.

3. mäng - tuli üles leida õuealalt 20 numbrit vene keeles ja need ära tõlkida, eelnevalt tuli salakirjast leida üles 15 numbrit.

# data[].attributes.body
Maastikumäng orienteerumisega toimus Lillepi pargis ning raja pikkuseks oli 1837 m. Raja läbimiseks kulus õpilastel keskmiselt 30 minutit ning vastata tuli 17 loodusteadusliku sisuga küsimusele. Kokku osales 20 võistkonda.

# data[].attributes.headline
Pirita Majandusgümnaasium, 7 ja 8 klass, loodusainete projektipäev

# data[].attributes.subject
Pirita Majandusgümnaasium, 7 ja 8 klass, loodusainete projektipäev

# data[].attributes.body
Maastikumäng koos orienteerumisega toimus Lillepi pargis, raja pikkus oli 1805 m, keskmine raja läbimise aeg oli 34 minutit.

Rajal oli 15 loodusteadusliku sisuga küsimust. Kokku võttis osa 35 võistkonda.

# data[].attributes.headline
Pirita Majandusgümnaasium, 2.d loodusõpetus, õpetaja Meeli

# data[].attributes.subject
Pirita Majandusgümnaasium, 2.d loodusõpetus, õpetaja Meeli

# data[].attributes.body
Neljapäeval, 08. mail, käis  2.d klass  looduõpetuse tundi metsas läbi viimas. Õpilaste ülesandeks oli grupitööna täita tööleht: puu vaatlus. Õpilastele pakkus uurimistöö huvi ja nad askeldasid rõõmsalt metsa all.

# data[].attributes.headline
Pirita Majandsugümnaasium, 8.c bioloogia, õpetaja Mare

# data[].attributes.subject
Pirita Majandsugümnaasium, 8.c bioloogia, õpetaja Mare

# data[].attributes.body
Elurikkus meie ümber

Mängisime elurikkuse bingot, otsides metsas liikudes erinevaid liike, linnuhääli, putukaid, kolmeharulist lehte, taimi, sambla- ja samblikuliike, midagi, mis mädaneb või laguneb jne.

Tuli leida ja jäädvustada 3 asja: kõige väiksem elusolend, midagi, mis toetab elurikkust, midagi, mis ohustab elurikkust.

Kirjeldasime elupaika, kuidas saaks inimene elurikkust hoida.

# data[].attributes.headline
Pirita Majandusgümnaasium, 7.c keemia, õpetaja Mare

# data[].attributes.subject
Pirita Majandusgümnaasium, 7.c keemia, õpetaja Mare

# data[].attributes.body
Looduslikest materjalidest koostasime õpitud keemiliste ainete valemeid.

# data[].attributes.headline
Pirita Majandusgümnaasium, 6.a, loodusõpetus, õpetaja Mare

# data[].attributes.subject
Pirita Majandusgümnaasium, 6.a, loodusõpetus, õpetaja Mare

# data[].attributes.body
Niit ja selle elurikkus.

Kõndisime Pirita Kloostri taga olevale niidule, kuulasime loodushääli, kirjeldasime ilma, otsisime tuntud niidutaimi ja joonistasime neid töölehele. Märkasime niidul olevaid putukaid ja kirjeldasime nende suurust, värvi, kuju ning vaatlesime, mida ta tegi( roomas, istus lillel, lendas).

Arurlesime, mis niidud üldse on ning miks nad on elurikkuse seisukohalt tähtsad, mis juhtub, kui nad jääksid hooldamata.

# data[].attributes.headline
Pirita Majandusgümnaasium, 7. klass, kirjandus, õpetaja Katrin

# data[].attributes.subject
Pirita Majandusgümnaasium, 7. klass, kirjandus, õpetaja Katrin

# data[].attributes.body
7.b klassil toimus õuesõppenädala raames kirjanduse tund. Teema "Kirjanduse lühivormid". Igal õpilasel oli ette valmistatud vanasõna, keerdküsimus ja anekdoot, neid tutvustati rühmades.

# data[].attributes.body
1.a tegi õuetunni 5.05. Loodusõpetuse ja tööõpetuse lõiming, kus külvati herneseemneid, et jälgida seemnete idanemist, taimede kasvamist ning kasvatada hernevõrseid taimelaadaks.

# data[].attributes.headline
Pirita Majandusgümnaasium, 4.b loodusvaatlus, õpetaja Kaie

# data[].attributes.subject
Pirita Majandusgümnaasium, 4.b loodusvaatlus, õpetaja Kaie

# data[].attributes.body
1. Loodusvaatlus

3 erineva taime ja 2 erineva puu leidmine ning kirjeldamine

2. Mõõtmine

Ühe puu ümbermõõdu mõõtmine 1 meetri kõrguselt ning puu läbimõõdu arvutamine

3. Loovkirjutamine

Lühikese jutu "Seiklus metsarajal" kirjutamine. Oma jutus tuli kindlasti kasutada sõnu: puu, lind, müra.

4. Otsimismäng

Loodusest otsimine midagi rohelist, karedat, mis teeb häält ja mis liigub.

5. Mõõtmine ja arvutamine

Ühe pingi või eseme pikkuse ja laiuse mõõtmine ning ümbermõõdu arvutamine

6.Helid

2 minuti jooksul tuli kuulata, mida nad kuulsid vasakul, paremal, ees, taga.

7. Prügivaatlus

Ümbruse prügi märkamine

8. Ühe ilusa koha joonistamine ja kirjeldamine

# data[].attributes.body
Õpilased pidid lahendama töölehelt erinevad ülesanded.

1. Pindala ja ümbermõõdu leidmine

Õpilased leidsid ristkülikukujulise ala, mõõtsid selle pikkuse ja laiuse ning arvutasid ümbermõõdu ja pindala.

2. Geomeetria looduses

Ülesanne oli leida vähemalt 3 geomeetrilist kujundit looduses ning nad pidid mõõtma läbimõõtu, kõrgust, pikkust, laiust jne vabal valikul.

3. Käe pikkuse mõõtmine ja aritmeetilise keskmise leidmine

Iga rühmaliikmed mõõtsid käe pikkuse õlast sõrmeotsani ning seejärel arvutasid keskmise käe pikkuse.

4. Mõõtmine ja pindala arvutamine

Õpilased pidid pingi ja peenra pikkuse ning laiuse mõõtma, seejärel arvutasid pindala.

5. Ümbermõõdu leidmine

Õpilased mõõtsid ühe puu või posti ümbermõõdu ning seejärel arvutasid läbimõõdu.

6. Ruumala leidmine

Õpilased otsisid kastikujulise eseme, mõõtsid pikkuse, laiuse ja kõrguse ning arvutasid ruumala.

7. Ajaliselt mõõdetav ülesanne

Õpilased võtsid aega, kui kaua kulub aega 20 m kõndimiseks ja 10 hüppe tegemiseks ning arvutasid ligikaudse liikumiskiiruse.

8. Kujundite otsimine looduses

Õpilased otsisid erinevaid geomeetrilisi kujundeid. (Ristkülik, ruut, kolmnurk, ring)

9. Mõõtmine

Õpilased valisid 3 punkti ja mõõtsid punktide vahemaad sammudes ning mõõtes.

Õpilased tegid väga usinasti õues tööd.

# data[].attributes.headline
Pirita Majandusgümnaasium, 7. klass, vene keel, õpetaja Oksana

# data[].attributes.subject
Pirita Majandusgümnaasium, 7. klass, vene keel, õpetaja Oksana

# data[].attributes.body
Mis kell on?

# data[].attributes.headline
Pirita Majandusgümnaasium, 6.klass, vene keel, õpetaja Oksana

# data[].attributes.subject
Pirita Majandusgümnaasium, 6.klass, vene keel, õpetaja Oksana

# data[].attributes.body
Numbrid

# data[].attributes.headline
Pirita Majandusgümnaasium, 3.c loodusõpetus, õpetaja Ruth

# data[].attributes.subject
Pirita Majandusgümnaasium, 3.c loodusõpetus, õpetaja Ruth

# data[].attributes.body
3.c klass käis õuesõppe nädalal tegemas kevadisi loodusvaatlusi ja ostimas kevade märke kooli ümbrusest. Õppimise käigus vaadeldi ilma, ilmakaari ja milliseid ilmakaartele olulisi tunnuseid looduses vaadata, kui oled näiteks metsas eksinud, õpiti tundma kevadekuulutajaid taimi ja linde laulu järgi tuvastama.

# data[].attributes.headline
Pirita Majandusgümnaasium, 4. klass, kehaline kasvatus, õpetaja Marge

# data[].attributes.subject
Pirita Majandusgümnaasium, 4. klass, kehaline kasvatus, õpetaja Marge

# data[].attributes.body
Kehalises kasvatuses on palju õuesõppe nädalaid. Ja see on väga positiivne keha ja tervise suhtes. Ainult jalgpalli mängida on igav vahele tuleb teha väike jõutrenn ka - kätekõverdused ja kõhulihased 4 a klassi poiste soorituses.

# data[].attributes.headline
Pirita Majandusgümnaasium, 5. klass, inglise keel, õpetaja Liidia

# data[].attributes.subject
Pirita Majandusgümnaasium, 5. klass, inglise keel, õpetaja Liidia

# data[].attributes.body
Summer Café

# data[].attributes.body
Matk mööda mereäärt Meriväljani. Õpetajad võtavad kaasa prügikotid ja kummikindad ja koos korjame ettetuleva prügi üles.

Ülesanded:

1. peatus: iga klass laob kividest/teokarpidest Eesti kaardi kontuuri. Õpilased kannavad kaardile tuntumad Eesti looduskaitsealad (Lahemaa, Vilsandi, Soomaa, Matsalu, Endla). Iga klass saab looduskaitsealade kaardi (olemas).

2. peatus: iga õpilane leiab kolm head lutsukivi ja tuletame meelde, kuidas lutsu visata. Otsime ühe ilusama kivi, mille mälestuseks koju kaasa võtame (võime ka klassis hiljem näituse teha või kunstitunnis sellest mingi looma värvida).

3. peatus: iga klass teeb liivast ühe Läänemeres elava looma (hallhüljes, saarmas, sinikael- part, luik, kormoran, räim, lest, meririst, südakarp jne). Võime moodustada ka rühmad.

Väike piknik lõpp-peatuses.

# data[].attributes.headline
Pirita Majandusgümnaasium, 1.b kunstiõpetus, õpetaja Külli

# data[].attributes.subject
Pirita Majandusgümnaasium, 1.b kunstiõpetus, õpetaja Külli

# data[].attributes.body
Tegime 1.b klassiga  looduslikust materjalist kunsti. Arendasime kunstimeelt ja koostööoskust. Töötasime 3-stes tiimides. Iga tiim kujutas vabal teemal oma kunstitöö ja esitles seda teistele.

Lähtusime oma tegevuses loodust säästva käitumise põhimõttest.

# data[].attributes.body
Eesmärk - harjutada jalgratta eksamiks ja kinnistada liiklusreegleid.

Tunnis oli 24 õpilast.

Mängisime erinevaid mänge "Plaksumäng", "Aeglussõit", "Slaalom", "Kaheksa". Harjutasime paremat ja vasak pööret.

Jalgrattaga sõitmine ja õues viibimine annab lastele palju positiivseid elamusi.

# data[].attributes.body
Eesti keel. Eesmärk korrata sõnaliike ja mängida keelega: lahendada ning koostada anagramme ning ühe tähega algavaid jutte.

Algul jagasin klassi kaheks (tunnis osales 18 õpilast) ja mängisime võistkondlikult mängu "Pikem rivi". Ütlesin sõna ja lapsed pidid ütlema, mis sõnaliigiga on tegu. Vastati kordamööda, kiirem vastaja jäi oma grupi juurde ja kaotaja läks võitja võistkonna juurde.

Seejärel rääkisin lastele, mis on anagrammid. Väiksemates gruppides lahendasid erinevate sõnaliikide kohta anagramme. Pärast pidid nad veel koostama ise 3 anagrammi erinevate spordialade kohta, vahetati tööd ning teine grupp pidi need lahendama. Tunni lõpus koostasid kiiremad ka ühe tähega jutu. Nt kõik sõnad pidid hakkama s-tähega. Liikuvad õuetegevused sobivad hästi teema kordamiseks ja annavad võimaluse rohkem sõpradega suhelda.

# data[].attributes.body
Tunni eesmärk: harjutada info otsimist tekstist ja küsimuste moodustamist

Tunni osales 23 õpilast.

Algul ennustati, kus maakonnas erinevad vaatamisväärsused asuvad. Töölehel ühendati maakond ja vaatamisväärsus. Seejärel otsiti üles tekstid iga maakonna kohta, kus olid kirjas need vaatamisväärsused ja lapsed pidid kontrollima oma vastuseid. Peale seda pidid nad esitama 3-5 küsimust nende tekstide kohta, et järgmisel tunnil teha viktoriin.

Tundub, et eelnev ennustamine grupis ja seejärel oma teadmiste kontrollimine liikudes meeldis lastele ja nendele jäi rohkem infot meelde.

# data[].attributes.body
Kool ja rühm: Konguta Kool, Mesimummide rühm

Õpetajad: Katrin Metsa, Piret Oijala

Mis oli planeeritud õuetunni eesmärk?

Planeeritud õuetegevuse eesmärk oli vaadelda lille osasid (vars, leht, õis) ning võrrelda omavahel tulpi ja võilille. Samuti oli eesmärgiks otsida ja märgata kevade tunnuseid õuekeskkonnas. Kuna eelneval päeval tutvusime lastega hääliku ja tähega J, harjutasime õuetunnis häälikukuulamist ning arendasime motoorikat, koostööoskust ja empaatiavõimet.

Milliseid õppetegevusi õues rakendasite?

Õues tegime mitmekesiseid tegevusi – alustasime jalutuskäiguga, mille jooksul kasutasime oma meeli ja märkasime kevade märke looduses. Jalutades arutlesime lastega, mida nad näevad ja kuulevad, et toetada tähelepanu ja teemast arusaamist. Lillede juures vaatasime tulpi lähemalt ning meenutasime, kuidas eelmisel aastal tulbisibulaid mulda istutasime. Rääkisime, mida taim kasvamiseks vajab ja kuidas taime areng toimub. Võrdlesime tulbi ja võilille välimust ning pöörasime tähelepanu loodust hoidvale käitumisele, liikudes lillede vahel ettevaatlikult.

Pärast vaatlust mängisime liikumismängu „J-tähe maa ja R-tähe maa“, kus lapsed pidid kuulama sõnu, eristama neis J- ja R-häälikut ning hüppama õigele poole. See aitas arendada nii kuulamisoskust kui ka keelelist teadlikkust mängulisel viisil.

Kui palju lapsi osales ja mis vanuses?

Osales 10 last ja lapsed olid vanuses 3-6 aastat.

Mida võtan õpetajana tegevusest kaasa?

Õpetajana sain kinnitust, kui oluline on pakkuda lastele võimalusi õppida vahetult ja kogemuslikult looduskeskkonnas. Lapsed olid väga tähelepanelikud ja huvitatud, mis näitas, et looduse keskel õppimine toetab nii teadmiste omandamist kui ka sotsiaalsete oskuste arengut. Võtan kaasa teadlikkuse, et lihtsad vaatlus- ja arutelutegevused võivad pakkuda sügavat õpikogemust, ning kinnituse, et mänguline lähenemine, näiteks liikumismängude kaudu, aitab keeleõpet toetada loomulikus ja lõbusas vormis. Samuti meenutas see tegevus mulle, kui tähtis on järjepidevus – varasemad kogemused, nagu sügisel sibulate istutamine, loovad väärtuslikke seoseid uute teadmistega.

# data[].attributes.attachment_link.title
Brown Photo Collage Coffee Facebook Post (1)

# data[].attributes.attachment_caption
Õpetaja Natalja Spiridonova, õpetaja assistent Katrin Liik

# data[].attributes.body
Õues on tore!

Lillekese rühma spordivõistlused.

Osalejad: 17 last (4.-5.a)

# data[].attributes.headline
Tallinna Arbu Lasteaed, rühm "Päikene", laste vanus: 5-6 aastat

# data[].attributes.subject
Tallinna Arbu Lasteaed, rühm "Päikene", laste vanus: 5-6 aastat

# data[].attributes.body
Lasteaia õueala uurimine. Uurime erinevaid tekstuure, suurusi, kujundeid ja värvusi, ühendades nii keskkonna- kui ka keeleõppe.

# data[].attributes.body
Meie õuesõppe eesmärk oli matemaatika õpiülesannete lõimimine liikumistegevusega. Õpilastele jagasin 10-piires liitmise ja lahutamise ülesannete töölehed. Õpilased järgemööda kirjutasid lahendatud ülesanded kriidiga teekattele ja põrgatasid palli nii mitu korda, kui oli arv tehte vastuses.

# data[].attributes.body
Koristuspäev "teeme ära" ja liikumispäev. Koristasime Kääpa küla, sõime lõunat Kääpa laululaval. Jagasime õpilased gruppidesse ja grupid hakkasid liikuma põnevate liikumistega jaamade vahel. Madalseiklusrada, kummiku viskamine, suusatamine, discgolf, palli veeretamine väravatest läbi, toru sees palli veeretamine ümber lõkkeplatsi, mölkky, "jõe ületamine" puuklotside abil.

Väga palju meeskonnatööd oli vaja teha.

# data[].attributes.body
Liikumisõpetus. Koostöös lastevanematega proovisime läbi, mis tähendab number rinna peal joosta. Maijooksu virtuaalne lastejooks sai sooritatud. Õpetajana võtan kaasa teadmise, et oluline on rääkida ja tutvustada õpilastele, mis toimub võistlustel. Hiljem päris võistlustel oleks lapsele teada, mis toimub ja toimuma hakkab.

# data[].attributes.body
Tunni põhi eesmärk oli kooli ümbrusega tutvuda orienteerumiskaardi abil. Lisaks tegime koostööd algklassi õpetajaga, kelle palvel kirjutasime koolihoovi Euroopa Päev (nooremad õpilased lisasid juurde riikide nimed, kes kuuluvad Euroopa liitu). 15 õpilast osales. Õpetajana näen, et iga aasta on vaja harjutada orienteerumist, sest lapsed unustavad, mis on orienteerumiskaardil.

# data[].attributes.body
Eesti keele tund. Eesmärk oli õppida käänamist. Tunni keskkond muutus aga tegevus sama. 10 õpilast tunnis.

# data[].attributes.headline
Kääpa Kool, 1.-3.klass, Ülli Kelner, Maarja Tamra ja Aiva Ladva

# data[].attributes.subject
Kääpa Kool, 1.-3.klass, Ülli Kelner, Maarja Tamra ja Aiva Ladva

# data[].attributes.body
Euroopa päev. Eesmärk oli õppida, millised on Euroopa riigid ja nende pealinnad. Lisaks olid lippude otsimine. Üle 20 õpilase oli tegutsemas.

# data[].attributes.body
Meisterda kell looduslikest materjalidest. Näita kellaaegu.

# data[].attributes.headline
Luunja Keskkool, 8.kl, inglise k, õp. H. Haljaste 

# data[].attributes.subject
Luunja Keskkool, 8.kl, inglise k, õp. H. Haljaste 

# data[].attributes.body
Eesmärk oli korrata õpitud sõnavara, samal ajal liikudes ja harjutades meeskonnatööd. Õpilased jagasid end paaridesse, said kiletaskusse paigutatud ilma küsimusteta ristsõna ja markerpliiatsi ning läksid õue koolimaja ümbrusesse peidetud ristsõna küsimusi otsima. Tagasiside näitas, et peaaegu kõigile õpilastele tegevus meeldis, kuigi kurdeti külma ilma üle. Osales 20 õpilast. Õpikoht: küsimuste otsimine võttis oodatust kauem aega ning planeeritud teise tegevuseni (kõnnikoosolekuni) õpipaarid seekord ei jõudnudki.

# data[].attributes.headline
Matemaatika, 4. klass, arvujärgud, kirjalik arvutamine

# data[].attributes.subject
Matemaatika, 4. klass, arvujärgud, kirjalik arvutamine

# data[].attributes.body
Koeru kooli 4. klass jätkas reedel kolmapäeval pooleli jäänud ülesande lahendamist. Minu õpikoht - hästi ettevalmistatud teema, annab võimaluse sisustada mitu ainetundi.

# data[].attributes.headline
Koeru Keskkool, 1. klass, matemaatika, Külli Pällo

# data[].attributes.subject
Koeru Keskkool, 1. klass, matemaatika, Külli Pällo

# data[].attributes.body
klass käis õppimas õues 20 piires liitmist ja lahutamist. Põnevat otsimist ja pead murdmist jagus kõigile nii üksi kui meeskonnas.