# data[].attributes.body
Iz biomase lahko s kurjenjem pridobivamo toploto, ki jo lahko nato po potrebi pretvorimo v mehansko in električo energijo.

# data[].attributes.body
Biomasa je zelo širok izraz za organske snovi, kot so les, energetske rastline, rastlinska morja... Biogoriva so skupna oznaka za zelo različne snovi, ki lahko nadomestijo fosilna goriva (premog, nafto, zemeljski plin). Biogoriva so lahko tekoča (biodizel), plinasta (bioplin) in trdna (lesna biomasa).

Lesna biomasa je najbolj znana oblika biomase. Ni je neomejeno mnogo, a je ob pravilni rabi ne zmanjka. Obsega tako naravni les iz gozdov kot lesne odpadke. Slovenija ima veliko gozdov in z lesno biomaso se ogreva veliko domov.

Biodizel je grivo za dizelske motorje, ki ga pridobivamo iz rastlinskih olj in živalske maščobe. Bioplin nastaja z vrenjem ali gnitjem organskih snovi (gnoj domačih živali, poljedelski, gospodinjski odpadki, odpadki živilske industrije...)

Prva sodobna naprava za proizvodnjo bioplina v Sloveniji je začela delovati leta 1995 na največji slovenski prašičji farmi v Ihanu.

# data[].attributes.body
Višje ležeča območja so bolj vetrovna, a z nadmorsko višino pada gostota zraka. Zato bi ob isti hitrosti veternica na nadmorski gladini proizvedla več energije kot enaka vetrnica, ki je postavljena na gorskem grebenu.

# data[].attributes.body
Kadar je temperatura vode v geotermalnem viruvišja od 150°C, jo lahko izrabljamo za proizvodnjo elektrike. Če je temperatura vode nižja od 150°C, jo lahko izrabljamo le neposredno za ogrevanje.

# data[].attributes.body
Tudi oceani so lahko vir obnovljive in do okolja prijazne enrgije. Energija morja je skrita v valovanju, v nihanju gladine med plimo in oseko (bibavica), v toploti prejeti od sončnega sevanja, in v morskih tokovih. Prav nič ni odvisna od količine padavin.

# data[].attributes.body
Geotermalna energija je naravna oplota jedra Zemlje. V središču Zemlje je izredno vroče in temperatura tam doseže verjetno več kot 5000°C. Toplota iz sredice se širi skozi zemeljsko skorjo, in ko pride v stik z vodonosniki, se segreva tudi voda, ki jo lahko izkoriščamo za geotermalno energijo

# data[].attributes.body
Vetrna elektrarna pretvarja energijo vetra v električno energijo. Večje ko so lopatice vetrne elektrarne, več energije proizvede. Podobno velja za višino. Ker je veter tik ob tleh šibkejši kot nekaj deset metrov nad površjem, so stebri visoki najmanj 25 do 30 metrov.

# data[].attributes.body
Prve hidroelektrarne so izkoriščale sproten dotok vode v potokih in manjših rekah. Energijo vode so mlinskim podobna kolesa pretvorila v mehansko energijo vrtenja, preprosti majhni enosmerni generatorji pa so vrtenje spremenili v električno energijo. Kasneje so se razvile močnejše elektrarne, ki so začele izkoriščati energijo vodnega padca. Ker je ta odvisna od višine vodnega padca in pretoka vode, so začeli graditi tudi jezove in zadrževati vodo.

# data[].attributes.body
Sonce je zvezda, ki nam ponuja čist, brezplačen in neičrpen vir obnovljive energije. Sončno energijo znamo izkoriščati na 3 načine: z ogrevanjem skozi okna, ogrevanjem vode ali zraka s sončnimi kolektorji, s pridobivanjem električne energije s sončnimi celicami (fotovoltaika).

# data[].attributes.body
V 18. stoletju so znanstveniki začeli eksperimentirati s sončno energijo. Francesco Folli je leta 1776 predstavil prvo sončno peč za segrevanje vode. V 19. stoletju je industrijska revolucija sprožila raziskave obnovljivih virov. S pojavom vodnih turbin in gradnjo velikih hidroelektrarn je hidroenergija postala glavni vir električne energije.

Leta 1882 je bila zgrajena prva hidroelektrarna na reki Niagara, ki je začela proizvajati električno energijo za javno rabo.

Na koncu 19. stoletja sta znanstvenika Charles Fritts in William Grylls Adams izdelala prve sončne celice, ki so pretvarjale sončno svetlobo v električno energijo. Na trg so prišle šele leta 1954.

Leta 1941 je bila v ZDA postavljena prva komercialna vetrna turbina za proizvodnjo elektrike.

V 70. letih 20. stoletja so se razvile tehnologije za biomase v gorivo, geotermalna energija je postala vse bolj pomembna v državah z geotermalno aktivnostjo, kot sta Islandija in ZDA.

# data[].attributes.body
Energijo ločimo na primarno in sekundarno energijo. Primarna je energija, ki je naprimer skrita v lesu, premigu ali nafti. Takšnim nosilcem energije rečemo enrgenti. Sekundarna energij je energija, ki jo pretvorijo iz primarne energije. Na primer električna energija ki jo pridobijo iz premoga v termoelektrarni. Pri pretvarjanju iz ene v drugo obliko se nekaj energije izgubi.

# data[].attributes.body
Med obnovljene vire štejemo predvsem energijo:

sonca

biomase

vetra

vode in morja

geotermalno energijo

# data[].attributes.body
Energijski in energetski sta besedi ki jih moramo poznat in ločit. kadar imamo opravka neposredno z energijo, uporabljamo raje pridevnik energijski (energijsko varčen aparat). Če pa govorimo o dejavnostih, ki so povezane z energijo uporabimo pridevnik energetski (energetski zakon).

# data[].attributes.body
Potrebe po energiji so začele naraščati že v antiki. Tudi v starem Egipt so poznali prednosti sončne svetlobe in zradbe osvetljevali in ogrevali tako, da so bile usmerjene proti soncu. Rimljani so poleg tega s sistemi mlinov na vodi črpali vodo in mleli žito. Izkoriščali so tudi izvire vroče vode. V njej so se kopali v termah in ogrevali prostore. S pomočjo vetra so že v antiki obpluli svet, v Perziji torej v današnjem Iranu, so v 7. stoletju opisani prvi vetrni mlini. V Evropi po mlinih na veter najbolj slovi Nizozemska, kjer so jih začeli graditi že v 12. stoletju. Z njimi so mleli žito in osuševali zemljo, ki so jo kmetje vzeli morju.

# data[].attributes.body
Neobnovljivi viri so fosilna goriva, jedrska energija in energija kemičnih reakcij iz mineralnih virov. Fosilna goriva so: premog, nafta in naravni plini, ki so nastala iz ostankov rastlin, živali in mikroorganizmov pred milijoni let.

V najnovejšem času je zelo pomembna delitev virov energije, ki jih uporabljamo, na obnovljive in neobnovljive vire. Prvi nastajajo naravno in se nenehno obnavljajo, pri drugih pa so zaloge omejene in jih bo človeštvo prej ali slej izčrpalo.

# data[].attributes.body
Gostota energijskega vira pove, koliko prostora potrebujemo, da pridobimo želeno količino energije (npr. gozdovi, travniki, strehe...) Najmanjši izkoristek glede na prostor dajejo veternice, nekaj več hidroelektrarne, sončne elektrarne pa v dobrih razmerah še nekaj več. Največja gostota energije na kvadratni meter je pri jedrski energiji.

# data[].attributes.body
Energijo med drugim potrebujemo za pripravo in shranjevanje hrane, za toplo vodo, da vzdržujemo tople prostore inda nam delujejo telefoni in računalniki.

Energijo lahko razdelimo različno:

po izvoru (jedrska, fosilna, sončna...),

po učinkih(toplotna, električna...),

po nosilcu (premog, les, veter...).

# data[].attributes.body
Biomasa nastaja s fotosintezo, ki jo poganja sonce. dež in vodni tokovi so rezultat vodnega kroženja, ki mu energijo daje sončno obsevanje. Tudi vetrovi so povezani z razlikami v osončenju različnih območij. Le geotermalna energija in energija plimovanja nista neposredno povezani s sevanjem sonca.

# data[].attributes.body
Enota za merjenje energije je joule. V vsakdanjem življenju nam je bližje izpeljana enota kilovatna ura (kWh). Na prehranskih izdelkih pa se pojavi tudi enota kilokalorija, ki ni več dovoljena.

# data[].attributes.body
Energija je za človeka zelo pomembna, a je telo ne zazna neposredno, opazimo le učinke.zaznamo jo z kožo, ko se dotaknemo gretih predmetov, zaznavamo jo tudi z očmi. Slišimo zvok, ki deluje z premikanjem delcev v zraku. energijo lahko merimo z merilnim instrumentom.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Obnovljivi viri energije

(e-učna pot)
FEBRUAR 2025

Elektrika iz obnovljivih virov energije je povsod, poleg tega, da ogreva naše domove, poganja računalnik ali kuha makarone, je tudi pogosta tema poovora. Z obnovljivimi viri energije želimo zmanjšati onesnaženje zraka in se znebiti odvisnosti od premoga, nafte ali plina. Čeprav so prijaznejši do okolja, imajo tudi kakšno slabo stran.

Težavnost: od 4. do 6. razreda ali od 7. do 9. razreda OŠ, izberi spodaj!
Predvideni čas reševanja: 20-35 min
Učni cilj: Spoznali bomo različne obnovljive vire energije, njihovo dostopnost, način pridobivanja, dobre in slabe plati. Raziskali bomo, kaj lahko vsak posameznik naredi, da privarčuje nekaj energije in varuje okolje. Postali bomo energetsko pismeni.
Avtorica učne poti: Irena Duša Draž
Avtorji tiskane izdaje v reviji PIL: dr. Lučka Kajfež Bogataj v sodelovanju z Borzen
Ilustracije: Matej de Cecco, Vladimir Leben
Slikovno gradivo učne poti: Shutterstock, Wikipedia

4-6. razred 7-9. razred

Energija je tudi toplota, gibanje in življenje. Brez energije življenje obstane in celo delci v atomih se ne bi več gibali. Energija je gibalo sveta in seveda tudi našega življenja.

Kaj je energija?
Energije ne vidimo, ampak jo čutimo. S kožo na primer zaznamo toploto, 👆 svetlobo zaznavamo z očmi. 👀Vidimo tudi, ko se kaj premika, in slišimo 👂zvok, ki nastane s premikanjem delcev v zraku - tako zaznavamo zvočno energijo.

S čutili torej energijo zaznamo, ne moremo pa je izmeriti. Energijo merimo z merilnimi instrumenti. 🌡️🔌

Imaš dovolj energije za pot pred nama? Pridi!

Izraza obnovljiv in trajnosten pogosto uporabljamo, kot da pomenita isto, a med njima je majhna razlika. Obnovljivi viri so tisti, ki nastanejo v naravi in se tudi naravno obnovijo - dober primer je les. Trajnostna raba pomeni, da virov ne porabimo hitreje, kot se ti lahko obnovijo. Če recimo gozdove sekamo hitreje, kot rastejo nova drevesa, potem takšna raba ni trajnostna, čeprav je vir obnovljiv.
Obnovljivo ali trajnostno
Ti zveni znano? 💡Obnovljivi viri energije🌞🌬️ in trajnostna raba energije so pogosta tema v medijih 📰 in vsakdanjem pogovoru vse od tvojega rojstva. A ni bilo vedno tako.

🛢️🛢️🛢️🛢️🛢️🛢️🛢️🛢️🛢️🛢️🛢️🛢️🛢️🛢️🛢️🛢️🛢️🛢️🛢️🛢️🛢️🛢️🛢️

Neobnovljivi viri energije
To so na primer nafta, premog, naravni plin, pa tudi jedrska energija. Iz njih delamo elektriko, gorivo za vozila, z njimi grejemo stanovanja in hiše. Rečemo jim tudi fosilni viri energije.

Glavni element neobnovljivih virov je ogljik. Nastali so pred okrog 300 milijoni let. Čeprav jih je na Zemlji veliko, je njihova količina omejena. Ko jih bomo porabili, bo trajalo ⏲️⏲️milijone in milijone let,⏲️⏲️ da se obnovijo. Tako dolgo, da so v primerjavi z dolžino našega življenja neobnovljivi.

Iz ogljika ni le premog, ampak tudi diamanti.

Neobnovljive vire energije smo ljudje odkrili že zdavnaj, a doba fosilnih goriv se je zares pričela šele v 18. stoletju z industrijsko revolucijo. V 19. stoletju smo jih kurili kot zmešani, da s tem delamo škodo sebi in planetu, smo ugotovili šele konec 20. stoletja, okrog leta 1970.😟

Rojstvo obnovljivih virov energije
Ime so ti viri energije dobili leta 1987 in vse od takrat se trudimo, da bi uporabljali čim več obnovljivih in čim manj neobnovljivih virov energije.👏👏👏

Seveda so obnovljivi viri energije obstajali od nekdaj: sonce🌞, veter 🌬️in vodo 🌊 so uporabljali že v antičnih časih.🏺

Črn madež v zgodovini človeštva
⚫⚫⚫⚫⚫⚫⚫⚫⚫⚫⚫⚫⚫⚫⚫⚫⚫⚫⚫⚫⚫⚫⚫
Fosilna goriva smo tako množično uporabljali le 200 do 300 let, kar je kaplja v morje v primerjavi s 300.000-letno zgodovino človeštva. A tudi v tako kratkem času so neobnovljivi viri energije pustili hude posledice.

Povprečno gospodinjstvo porabi za 30 kWh energije na dan. Najpotratnejše porabnice energije v Evropi si Islandija, Norveška in Finska. Glede na to, da je pri njih najbolj mraz in imajo tudi največ teme, to niti ni presenetljivo, kaj misliš?

Fizika
Če hočemo nekaj izmeriti, se moramo najprej zmeniti, katero mersko enoto bomo uporabljali. ⚖️

𝓥č𝓪𝓼𝓲𝓱 𝓼𝓮 𝓷𝓮 𝓾𝓼𝓹𝓮𝓶𝓸 𝔃𝓶𝓮𝓷𝓲𝓽𝓲.
Tako na primer mi razdalje merimo v metrih in kilometrih, 📏v nekaterih državah pa za to uporabljajo čevlje in milje. 🥾 Namesto kilogramov imajo funte in namesto litrov galone. To je praktično samo, dokler ne prestopimo meja svojega sveta,🌍 potem pa se sporazumevanje precej zaplete.

Če si recimo v Sloveniji visok_a 170 centimetrov, te v ZDA ne bodo razumeli, dokler ne poveš, da imaš pravzaprav 5 čevljev in 7 inčev.👻

𝓝𝓪 𝓼𝓻𝓮č𝓸 𝓼𝓸 𝓯𝓲𝔃𝓲𝓴𝓲 𝔃𝓷𝓪𝓷𝓲 𝓴𝓸𝓽 𝓲𝔃𝓻𝓪𝔃𝓲𝓽𝓸 𝓹𝓻𝓪𝓴𝓽𝓲č𝓷𝓲, 𝔃𝓪𝓽𝓸 𝓹𝓻𝓲 𝓶𝓮𝓻𝓳𝓮𝓷𝓳𝓾 𝓮𝓷𝓮𝓻𝓰𝓲𝓳𝓮 𝓷𝓲𝓶𝓪𝓶𝓸 𝓹𝓸𝓭𝓸𝓫𝓷𝓲𝓱 𝓽𝓮ž𝓪𝓿.

Osnovna enota za merjenje količine je joule (izgovorimo džul). Je del mednarodnega sistema enot, zapišemo ga kot J. 🪫

Bližje nam je v vsakdanjem življenju izpeljana enota kilovatna ura,🕖 ki jo zapišemo kot kWh.

Tako kot med metri in čevlji neradi preračunavamo tudi med kilovatnimi urami in jouli, en joul je namreč 0,0000002778 kilovatne ure.

Primer izkoriščanja primarne energije je toplotna črpalka, ki od okolice sprejema toplotno energijo in jo s pomočjo pomožne energije dvigne na višji temperaturni nivo in jo odda v ogrevalni sistem. Toploto lahko črpa iz zraka, tal ali vode, uporablja se na primer za pripravo tople vode za tuširanje ali za ogrevanje hiš in stanovanj.
Primarna in sekundarna energija
To poimenovanje izhaja iz latinščine in preprosto pomeni, da je ena energija prva 🥇(primarna) druga pa, pač druga🥈 (sekundarna).

Primarna je energija, ki je skrita v nosilcih energije - energentih, kot so les🌳, premog🪏 ali nafta. 🛢️

Sekundarna energija pa je energija, ki smo jo dobili s pretvorbo iz primarne. Na primer električna energija, ki smo jo pridobili iz premoga v termoelektrarni. 🏭

🍑 ⋆ 🍦 🎀 𝒫𝓇𝒾 𝓅𝓇𝑒𝓉𝓋𝒶𝓇𝒿𝒶𝓃𝒿𝓊 𝒾𝓏 𝑒𝓃𝑒 𝓋 𝒹𝓇𝓊𝑔💞 ❤ 𝓈𝑒 𝓃𝑒𝓀𝒶𝒿 𝑒𝓃𝑒𝓇𝑔𝒾𝒿𝑒 𝒾𝓏𝑔𝓊𝒷𝒾. 🎀 🍦 ⋆ 🍑

//Izraz energijski je nastal iz samostalnika energija, izraz energetski pa iz samostalnika energetika. Vendar v vsakdanjem pogovoru oboje mnogi zamenjujejo. Kadar slišiš odrasle blebetati neumnosti, jih zato mirno popravi in jim razloži, kako je prav.//

Energija in vse njene sestrične
V povezavi z energijo pogosto slišiš energijski in energetski. V čem je razlika?😕

Energijski pomeni, da imamo opravka z energijo, brez posebnih ovinkov. Na primer: 𝓃𝒾𝓏𝓀𝑜𝑒𝓃𝑒𝓇𝑔𝒾𝒿𝓈𝓀𝒶 𝒽𝒾š𝒶, 𝑒𝓃𝑒𝓇𝑔𝒾𝒿𝓈𝓀𝑜 𝓋𝒶𝓇č𝑒𝓃 𝒶𝓅𝒶𝓇𝒶𝓉.

Energetski uporabiš, kadar govoriš o dejavnostih, ki so povezane z energijo. Na primer: 𝑒𝓃𝑒𝓇𝑔𝑒𝓉𝓈𝓀𝒾 𝓏𝒶𝓀𝑜𝓃, 𝑒𝓃𝑒𝓇𝑔𝑒𝓉𝓈𝓀𝒾 𝑜𝒷𝒿𝑒𝓀𝓉, 𝑒𝓃𝑒𝓇𝑔𝑒𝓉𝓈𝓀𝒶 𝓅𝑜𝓁𝒾𝓉𝒾𝓀𝒶.

Gostota energijskega vira
Gostota energijskega vira pove, koliko prostora potrebujemo, da pridobimo toliko energije, kot jo želimo. Na primer:
𝒦𝑜𝓁𝒾𝓀𝑜 𝑔𝑜𝓏𝒹𝒶🌳 𝒿𝑒 𝓉𝓇𝑒𝒷𝒶 𝓅𝑜𝓈𝑒𝓀𝒶𝓉𝒾, 𝒹𝒶 𝓃𝒶𝓈 𝓃𝑒 𝒷𝑜 𝓏𝑒𝒷𝓁𝑜 č𝑒𝓏 𝓏𝒾𝓂𝑜?

𝒦𝑜𝓁𝒾𝓀𝑜 𝓉𝓇𝒶𝓋𝓃𝒾𝓀𝒶 𝒷𝑜 𝓉𝓇𝑒𝒷𝒶 𝓅𝓇𝑒𝓀𝓇𝒾𝓉𝒾 𝓈 𝓈𝑜𝓃č𝓃𝒾𝓂𝒾 𝒸𝑒𝓁𝒾𝒸𝒶𝓂𝒾, 𝒹𝒶 𝒷𝑜𝓂𝑜 𝓏 𝑒𝓃𝑒𝓇𝑔𝒾𝒿𝑜 𝓁𝒶𝒽𝓀𝑜 𝓅𝑜𝓁𝓃𝒾𝓁𝒾 𝑒𝓁𝑒𝓀𝓉𝓇𝒾č𝓃𝒾 𝒶𝓋𝓉𝑜?🚗

Obnovljivi viri imajo bistveno nižjo gostoto energije kot neobnovljivi viri, zato zavzamejo veliko več prostora. Najmanj energije na kvadratni kilometer prostora dajejo vetrnice,🌬️ nekaj več hidroelektrarne,🌊 sončne elektrarne 🌞pa v dobrih pogojih še nekaj več. Če bi gledali le na porabo prostora, bi se najbolj splačala jedrska energija.

//Energijo sonca in lesa so zagotovo razumeli že prvi ljudje. To se odraža tudi v mitologiji, kjer so bogovi Sonca,🌞 Vetra,🌬️ Morja 🏄 in Ognja🔥 navadno na najvišjih položajih.
V 21.stoletju so postali obnovljivi viri energije pomemben del globalnega energetskega sistema. Z napredkom v tehnologijah, kot so napredne sončne celice, pametne mreže in baterije za shranjevanje energije, bo obnovljiva energija postala še bolj dostopna in konkurenčna v primerjavi s fosilnimi gorivi. Izkoristek sončne in vetrne energije hitro raste, zlasti v državah, ki podpirajo trajnostno rabo energije.//

Skok v zgodovino
Novejša zgodovina obnovljivih virov energije je tesno povezana z razvojem tehnologij, gospodarskimi potrebami in naravnimi pogoji, ki so omogočili uporabo teh virov skozi stoletja. A zgodovina rabe obnovljivih virov energije je dolga kot je dolga zgodovina človeštva.
💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚
Antika je že obdobje, ko so potrebe po energiji počasi naraščale. Čeprav je bila raba sončne energije v antiki omejena, so že takrat ljudje prepoznali prednosti sončne svetlobe. V starem Egiptu so gradili zgradbe tako, da so bile usmerjene proti soncu, kar je omogočalo boljše ogrevanje in naravno osvetlitev.
💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙
Tudi Rimljani so upoštevali lastnosti sončnega obsevanja, da so najbolje postavili svoje zgradbe glede na sončne smeri. Že v starem Rimu so gradili vodne mlinske sisteme za mletje žita in spoznali uporabnost tudi za črpanje vode.
💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛
Tudi zgodovina rabe geotermalne energije sega že v antiko, ko so ljudje začeli izkoriščati toploto, ki prihaja iz notranjosti Zemlje, predvsem za ogrevanje in kopanje v naravnih vročih izvirih. Stari Rimljani so vroče mineralne vrelce uporabljali za kopanje v termah (javnih kopališčih). Vročo vodo so pa so usmerjali iz naravnih vrelcev tudi v kanale, tako, da so lahko ogrevali prostore.
🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵
Pomorščaki so izkoriščali energijo vetra že v antiki in jadrnice so obplule cel svet.
🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷
Vetrni mlini so bili prvič opisani v Perziji, torej današnjem Iranu v 7. stoletju, kjer so jih uporabljali za črpanje vode in mletje žita.
🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡
Z naraščanjem prebivalstva in potreb po večji proizvodnji hrane so vetrni in vodni mlini postajali vse bolj pomembni, predvsem za mletje žita in druge industrijske namene. Vetrni mlini so postali pomembni predvsem v severozahodni Evropi, kjer so vetrovi močni in stalni.
💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛
Na Nizozemskem so začeli graditi vetrne mlinske sisteme že v 12. stoletju, predvsem za osuševanje mokrišč in mletje žita. Ti vetrni mlini so bili ključni za širjenje kmetijstva v nizkih, poplavnih območjih Nizozemske.

Kasneje so se vetrni mlini širili tudi v Veliko Britanijo, Francijo in Španijo.
💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚
V 18. stoletju so znanstveniki začeli eksperimentirati s sončno energijo in predstavili prvo sončno peč za segrevanje vode. Ta raziskovanja so omogočila nadaljnji razvoj tehnologij za zbiranje sončne energije, čeprav v zelo omejenem obsegu.
🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷🩷
V 19. stoletju je industrijska revolucija sprožila tudi raziskave obnovljivih virov.
🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵🩵
S pojavom vodnih turbin in izgradnjo velikih hidroelektrarn je hidroenergija postala glavni vir električne energije. Leta 1882 je bila zgrajena prva hidroelektrarna na reki Niagara, ki je začela proizvajati električno energijo za javno rabo.
💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛💛
Na koncu 19. stoletja so nastale prve sončne celice, ki so pretvarjale sončno svetlobo v električno energijo. A prvo komercialno uporabno sončno celico, ki je že pretvorila približno 6% sončne svetlobe v električno energijo, je človeštvo dobilo šele leta 1954.
🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡🧡
Razvoj tehnologije sončnih celic je postal pomemben v vesoljskih programih, kasneje pa tudi v civilni rabi.
💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙💙
Leta 1941 je bila v ZDA postavljena tudi prva komercialna vetrna turbina za proizvodnjo elektrike. Razvoj velikih vetrnih turbin, kot jih poznamo danes, se je začel šele v 70. letih 20. stoletja.
💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚💚
Takrat so se razvile tudi tehnologije za predelavo biomase v goriva. Tudi geotermalna energija je postala vse bolj pomembna v državah z geotermalno aktivnostjo, kot sta Islandija in ZDA.

Od Sonca so odvisni tudi nekateri drugi obnovljivi viri. Brez Sonca ne bi rasla drevesa in druge rastline, ki jih uporabljamo za biomaso. Sončno obsevanje poganja vodni krog, del tega so tudi vodni tokovi, ki so pomembni za hidroelektrarne. Tudi veter nastane zaradi tega, ker Sonce različne dele ozračja različno močno segreje. .

Sonce
𝒮𝑜𝓃𝒸𝑒 𝒿𝑒 𝓏𝑒𝓁𝑜 𝓅𝓇𝒾𝓁𝒿𝓊𝒷𝓁𝒿𝑒𝓃 𝓋𝒾𝓇 𝑜𝒷𝓃𝑜𝓋𝓁𝒿𝒾𝓋𝑒 𝑒𝓃𝑒𝓇𝑔𝒾𝒿𝑒.

Sonce je zvezda,⭐ ki k nam pošilja energijo v obliki sončnih žarkov.🌅 Te lahko izkoriščamo, ne da bi jih zaradi tega zmanjkalo, saj Sonce vsak dan spet zasije,😎 ne glede na to, kaj počnemo na Zemlji.

Sončno energijo lahko izkoriščamo na več načinov:
🌞 pasivno z ogrevanjem skozi okna
🌞 aktivno s sončnimi kolektorji in sončnimi celicami.

S sončnimi kolektorji (kolektor pomeni zbiralnik) ogrevamo vodo ali zrak.

Sončne celice pretvarjajo energijo Sonca v električno energijo. Takšnemu načinu pridobivanja energije rečemo tudi fotovoltaika.

// Prisojna območja dobijo mnogo več energije sonca kot osojna. Poznaš ta dva izraza? Če ne, le pokukaj na povezavi.//
Energija Sonca
Zaenkrat kaže, da bo sončna energija najbolj zaznamovala 21. stoletje. Je učinkovita, ne povzroča hrupa in je prijazna do okolja, če ne štejemo izpustov toplogrednih plinov, ki nastanejo pri proizvodnji sončnih celic, ter težavo z recikliranjem odsluženih celic.

Sončne celice se lepo podajo na strehe in druge objekte, ponekod z njimi pokrivajo travnike (pod njimi se lahko v prijetni senci pasejo ovčice) ali celo ceste. Pri izkoriščanju sončne energije lahko nagajajo vreme in letni časi. Če se Sonce skrije za oblake ali je večji del dneva tema (kot pri nas pozimi), potem lahko sončne celice proizvedejo veliko manj energije.

Najugodnejši lego za izkoriščanje sončne energije v Evropi imajo:
🌞 𝒫𝑜𝓇𝓉𝓊𝑔𝒶𝓁𝓈𝓀𝒶
🌞 𝑀𝒶𝓁𝓉𝒶
🌞 𝒞𝒾𝓅𝑒𝓇
🌞 Š𝓅𝒶𝓃𝒾𝒿𝒶
🌞 𝒢𝓇č𝒾𝒿𝒶

Najmanj se nakup sončnih celic splača:
🌩️ Š𝓀𝑜𝓉𝑜𝓂
🌩️ Š𝓋𝑒𝒹𝑜𝓂
🌩️ 𝐹𝒾𝓃𝒸𝑒𝓂

Raznolika Slovenija
Pri nas največ sončne energije prejmejo Primorje, Kras in Goriška, 🌄najmanj pa vzhodno pogorje Julijskih Alp z Bohinjskim kotom, večji del Kamniških Alp ter južna Slovenija s Snežnikom.

//Glavni prednosti geotermalne energije sta, da je res varna za okolje in zanesljiva za uporabo. Zaloge geotermalne energije so praktično neizčrpne. Geotermalne elektrarne in sistemi za izkoriščanje zavzamejo malo prostora, so tihi in nemoteči na pogled ter lahko delujejo neprekinjeno, ne glede na vremenske razmere. Slaba stran poleg precejšnjih stroškov je ta, da imamo premalo meritev in vrtin in zato potenciala marsikje ne poznamo dovolj.//
Toplota Zemlje
V središču Zemlje🌍 je izredno vroče in temperatura🌡️ tam doseže verjetno več kot 5000 stopinj Celzija. Toplota iz sredice se širi skozi zemeljsko skorjo, in ko pride v stik z vodonosniki, se segreva tudi voda🌊, ki jo lahko izkoriščamo za geotermalno energijo.

𝒱𝑜𝒹𝑜𝓃𝑜𝓈𝓃𝒾𝓀 𝒿𝑒 𝓏𝒷𝒾𝓇𝒶𝓁𝓃𝒾𝓀 𝓋𝑜𝒹𝑒, 𝑜𝒹 𝓃𝑒𝓀𝒶𝒿 𝓈𝓉𝑜 𝓂𝑒𝓉𝓇𝑜𝓋 𝒹𝑜 𝓋𝑒č 𝓉𝒾𝓈𝑜č 𝓂𝑒𝓉𝓇𝑜𝓋 𝑔𝓁𝑜𝒷𝑜𝓀𝑜 𝓅𝑜𝒹 𝓏𝑒𝓂𝓁𝒿𝑜.

Toploti, ki iz središča Zemlje pride na površje, rečemo geotermalna energija. 🌋Na nekaterih koncih sveta je uhaja več, drugje manj. Veliko je je na Islandiji, kjer z njo proizvajajo električno energijo in ogrevajo stavbe🏡 in rastlinjake.🌻

Slovenija geotermalne elektrarne še nima, če bi jo hoteli postaviti, pa bi to morali narediti na obrobju Panonske nižine.

Pri uporabi ♨️ geotermalne energije ♨️ črpamo vročo vodo iz vodonosnika na površje in jo nato uporabljamo v sistemih daljinskega ogrevanja stavb, za ogrevanje vode 🚰in rastlinjakov 🍓 ali za proizvodnjo električne energije v geotermalnih elektrarnah. Po uporabi ohlajeno vodo črpamo nazaj v vodonosnik pod površjem. 🧊

Geotermalna energija ima v primerjavi z drugimi obnovljivi viri energije izjemno prednost, da je neodvisna od vremenskih razmer in je na voljo vse leto, 24 ur na dan. 👌

// Lesna biomasa obsega tako naravni les iz gozdov (hlodi, vejevje, grmovje), kot lesne odpadke iz industrije (odpadni kosi, žagovina, lubje) in odpadne proizvode iz lesa kot so na primer gajbice in palete. Slovenija ima veliko gozdov, ki so razporejeni po vsej državi, les pa najpogosteje uporabljamo za ogrevanje. //
Biomasa in biogoriva
Biomasa je zelo širok izraz za organske snovi, kot so les, energetske rastline, rastlinska olja in še mnoge druge. 🌳☘️

Iz biomase lahko s kurjenjem pridobivamo toploto, ki jo lahko nato po potrebi pretvorimo v mehansko in električno energijo. 🔥⚡

Biogoriva so skupna oznaka za zelo različne snovi, ki so lahko neposredni nadomestki za fosilna goriva, tudi za večino pogonskih goriv fosilnega izvora. 🏎️🏍️🚗

Zaradi različnih načinov izkoriščanja biomase jih lahko delimo tudi na:
🔋 𝓉𝑒𝓀𝑜č𝒶 ( 𝒷𝒾𝑜𝒹𝒾𝓏𝑒𝓁, 𝓇𝒶𝓈𝓉𝓁𝒾𝓃𝓈𝓀𝑜 𝑜𝓁𝒿𝑒 ...)
🔋 𝓅𝓁𝒾𝓃𝒶𝓈𝓉𝒶 (𝒷𝒾𝑜𝓅𝓁𝒾𝓃, 𝒷𝒾𝑜𝑒𝓉𝒶𝓃𝑜𝓁 ...)
🔋 𝓉𝓇𝒹𝓃𝒶 𝒷𝒾𝑜𝑔𝑜𝓇𝒾𝓋𝒶 (𝓁𝑒𝓈𝓃𝒶 𝒷𝒾𝑜𝓂𝒶𝓈𝒶 ...)

Biodizel lahko pridobimo iz surovega ali že uporabljenega rastlinskega olja ali živalskih maščob.
🌻🌻🌻🌻🌻🌻🌻🌻🌻🌻🌻🌻🌻🌻🌻🌻🌻🌻🌻🌻🌻🌻🌻
V Evropi ga pridelujemo predvsem iz oljne ogrščice in sončnic. V ZDA in drugje po svetu je glavna surovina soja. Izven Evrope pridobivajo tudi bioetanol iz sladkornega trsa, sladkorne pese ali koruznega škroba.🌽🌽🌽

Bioplin
Bioplin ima poleg tega, da je obnovljiv vir energije, še eno dobro plat. Pridobivamo ga namreč z obdelavo organskih odpadkov.🚮
Bioplin nastaja z vrenjem ali gnitjem organskih snovi oziroma odpadkov. Za to so primerni:
🥕 𝑔𝓃𝑜𝒿 𝒹𝑜𝓂𝒶č𝒾𝒽 ž𝒾𝓋𝒶𝓁𝒾,
🥕 𝓅𝑜𝓁𝒿𝑒𝒹𝑒𝓁𝓈𝓀𝒾 𝑜𝒹𝓅𝒶𝒹𝓀𝒾,
🥕 𝑔𝑜𝓈𝓅𝑜𝒹𝒾𝓃𝒿𝓈𝓀𝒾 𝑜𝒹𝓅𝒶𝒹𝓀𝒾,
🥕 𝑜𝒹𝓅𝒶𝒹𝓀𝒾 ž𝒾𝓋𝒾𝓁𝓈𝓀𝑒 𝒾𝓃𝒹𝓊𝓈𝓉𝓇𝒾𝒿𝑒,
🥕 𝑜𝒹𝓅𝒶𝒹𝓀𝒾 𝒾𝓏 𝓀𝓁𝒶𝓋𝓃𝒾𝒸 ,
🥕 𝑜𝓈𝓉𝒶𝓃𝓀𝒾 𝓀𝑜š𝓃𝒿𝑒 𝒾𝓃 𝑜𝒷𝓇𝑒𝓏𝑜𝓋𝒶𝓃𝒿𝒶 𝓇𝒶𝓈𝓉𝓁𝒾𝓃.

Je najbolj znana oblika biomase🪓 in jo kot vir energije tudi najpogosteje uporabljamo. Skoraj deset odstotkov osnovnih energetskih potreb na svetu 🌍zadosti lesna biomasa. 🪵🪓🪵 Lesne biomase ni neomejeno mnogo, a je v primerjavi s fosilnimi gorivi obnovljiv vir energije. To pomeni, da je ob pravilni rabi ne zmanjka.💚

Z lesno biomaso v prvi vrsti pridobivamo toploto🔥, ki jo lahko uporabimo za ogrevanje ali pa tudi za proizvodnjo električne energije. Pretvorba energije lesne biomase v toplotno energijo poteka v posebnih napravah za kurjenje lesne biomase - kotlih. V zadnjem času postajajo vse bolj popularni sistemi za daljinsko ogrevanje, kjer v eni toplarni proizvajamo toploto za ogrevanje vseh objektov. Toplo vodo pošiljamo po ceveh iz toplarne do posameznega objekta, nazaj pa se vrača ohlajena voda. Pridobivanje elektrike iz biomase pa zaradi nizkih izkoristkov pri nas še ni zaživelo.

Poveži surovino z vrsto biomase!

Čestitke, s tabo je prihodnost vseh nas varnejša in svetlejša! 🌅 🙌

Ne pozabi znanja iz Vesele šole uporabiti v praksi in vsega kar veš, deliti tudi z drugimi okrog sebe.
💚 🌍💚 🌍💚 🌍💚 🌍💚 🌍💚 🌍💚 🌍💚 🌍💚 🌍💚 🌍💚 🌍💚 🌍💚 🌍💚 🌍
Hvala, ker se učiš in zabavaš z nami!

NAGRADNI IZZIV
Vsaka energija je dragocena, zato v uredništvu Vesele šole zelo cenimo vsako rešeno Učno pot in vsako risbo, ki prispe v naše uredništvo. Če se počutiš ustvarjalno, pa nam svojo risbo pošlji po navadni pošti do 15. 3. 2025 na naslov Uredništvo Vesele šole, Slovenska 29, 1000 Ljubljana, ali po e-pošti na vesela.sola@mladinska-knjiga.si. Naslikaš lahko karkoli, kar ti pade na pamet ob pravkar rešeni Učni poti. Komaj čakamo, da vidimo, kaj bo nastalo!

Med reševalci in prispelimi risbami bomo izžrebali dva, ki ju bomo nagradili. 📖✒️Ob koncu poti torej ne pozabi vpisati svojih podatkov oziroma opremiti kuverte z imenom, priimkom in naslovom.😉 Imena zmagovalcev bomo objavili na veselasola.net pod zavihkom Za tekmovalce v sedmih dneh po datumu oddaje prispevkov.
🥳🎉👏🤝👍🌷

* obvezen podatek

Ponovno od začetka

# data[].attributes.attachment_link.description
Obnovljivi viri energije (e-učna pot) FEBRUAR 2025 Elektrika iz obnovljivih virov energije je povsod, poleg tega, da ogreva naše domove, poganja računalnik ali kuha makarone, je tudi pogosta tema poovora. Z obnovljivimi viri energije želimo zmanjšati onesnaženje zraka in se znebiti odvisnosti od premoga, nafte ali plina.