# data[].attributes.body
Ylen ylin päättävä elin on hallintoneuvosto. Hallintoneuvosto mm. päättää yhtiön strategiasta ja valvoo, että Ylen julkisen palvelun ohjelmatoiminnan mukaiset tehtävät tulevat suoritetuiksi.

# data[].attributes.body
Yle on valtion tarjoama julkinen palvelu aivan kuten terveydenhoito, kulttuuripalvelut ja koulutus, sekä jätehuolto ja liikenteen palvelut. Sen tavoitteena on lisätä hyvinvointia takaamalla kaikille ihmisille mahdollisuus turvallisuutta, tasa-arvoa, hyvinvointia, terveyttä ja sivistystä tuoviin palveluihin.

# data[].attributes.body
Ennen Yleisradion perustamista Suomen mediakenttä muodostui lähes yksinomaan erinäisistä sanomalehdistä.

Yleisradiotoimintaa harjoittivat yksityiset yhdistykset ja Suomen puolustusvoimien radiopataljoona Santahaminassa.

# data[].attributes.body
O.Y. Suomen Yleisradio – A.B. Finlands Rundradio -yhtiö perustettiin Helsingissä 1926. Ensimmäinen radio-ohjelmalähetys tapahtui samana vuonna 9. syyskuuta. Tätä päivää pidetään Ylen syntymäpäivänä.

Tuolloin ohjelman tavoitteena oli "kansansivistyksen edistäminen, hyödyllisten tiedonantojen toimittaminen ja viattoman ajanvietteen hankkiminen”

# data[].attributes.body
Sodan aikana Yleisradio keskittyi erityisesti kotirintaman mielialan ylläpitoon. Rauhan tultua radiosta lähetettiin ohjelmia, jotka palvelivat Suomen jälleenrakentamista. Kulttuuri- ja kasvatustavoitteet tulivat sisällöissä keskeisiksi.

40-luvulla luotiin pohja Ylen parlamentaariselle ohjaukselle, joka toimii edelleenkin. Yhtiön ensimmäinen eduskunnan valitsema hallintoneuvosto aloitti toimintansa.

# data[].attributes.headline
Ylen tehtäviin kuuluvat demokratian ja kulttuurin vahvistaminen sekä tasa-arvon ja yhteenkuuluvuuden edistäminen. 

# data[].attributes.subject
Ylen tehtäviin kuuluvat demokratian ja kulttuurin vahvistaminen sekä tasa-arvon ja yhteenkuuluvuuden edistäminen. 

# data[].attributes.body
Ylen tehtävä on määritelty Yle-laissa.

# data[].attributes.body
Yleisradio sai kilpailijoita. Markkinoille tulivat kaupalliset radiot, uusi kaupallinen tv-kanava, kaapelitelevisio ja MTV:n uutiset.

# data[].attributes.body
Suomen eduskunta päättää, mitä tehtäviä Ylellä on.

Ylen rahoituksesta päättää Suomen eduskunta, ei Yle itse.

# data[].attributes.headline
Yle on riippumaton, eli se ei anna muiden vaikuttaa Ylen ohjelmiin. Yle noudattaa vain lakia ja toimittajien ammattiohjeita.

# data[].attributes.subject
Yle on riippumaton, eli se ei anna muiden vaikuttaa Ylen ohjelmiin. Yle noudattaa vain lakia ja toimittajien ammattiohjeita.

# data[].attributes.body
Vastuu Ylen ohjelmien sisällöstä kuuluu vastaaville toimittajille.

Ylelle on tärkeää, että ihmiset voivat luottaa Ylen ohjelmiin ja myös se, että Suomessa on sananvapaus eli erilaiset mielipiteet ovat sallittuja.

# data[].attributes.body
"Yhtiön tehtävänä on tuoda monipuolinen ja kattava julkisen palvelun televisio- ja radio-ohjelmisto siihen liittyvine oheis- ja lisäpalveluineen jokaisen saataville yhtäläisin ehdoin. Näitä ja muita julkisen palvelun sisältöpalveluja voidaan tarjota yleisissä viestintäverkoissa valtakunnallisesti ja maakunnallisesti. Sisältöpalvelujen pääpainon tulee olla liikkuvaa kuvaa tai ääntä sisältävissä julkaisuissa."

# data[].attributes.headline
Yle ei toimi samalla tavalla kuin kaupalliset mediafirmat

# data[].attributes.subject
Yle ei toimi samalla tavalla kuin kaupalliset mediafirmat

# data[].attributes.body
Suomessa julkiset palvelut eivät tavoittele voittoa niin usein kuin yksityiset palvelut. Yle ei mm. saa esittää mainoksia, koska Ylen rahat tulevat Yle-verosta, josta eduskunta päättää.

# data[].attributes.headline
Laki määrää, että kaikilla suomalaisilla on oikeus saada Ylen ohjelmat. Ikä, sukupuoli, asuinpaikka tai raha ei saa sitä estää.

# data[].attributes.subject
Laki määrää, että kaikilla suomalaisilla on oikeus saada Ylen ohjelmat. Ikä, sukupuoli, asuinpaikka tai raha ei saa sitä estää.

# data[].attributes.body
Ylen hallitus mm. valitsee yhtiön ylimmän johdon, päättää seuraavan vuoden talousarviosta ja vastaa yhtiön toiminnan tuloksellisuudesta.

# data[].attributes.body
Ylen toimitusjohtaja johtaa yhtiön toimintaa osakeyhtiölain sekä yhtiön hallituksen antamien ohjeiden ja määräysten mukaisesti.

Johtoryhmä avustaa toimitusjohtajaa yhtiön toiminnan johtamisessa sekä yhtiön strategisten ja operatiivisten tavoitteiden toteuttamisessa.

# data[].attributes.body
Ylen vastaavat toimittajat huolehtivat siitä, että Ylen sisällöntuotannossa ja julkaisutoiminnassa noudatetaan lakia, eettisiä ohjeita ja yhtiön toimintaa koskevia muita ohjeita. Vastaavien toimittajien vastuut ja tehtävät on määritelty sananvapauslaissa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:

1 luku

Yleiset säännökset

Yhtiön asema

Yleisradio Oy on 7 §:n mukaista julkista palvelua liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalalla harjoittava osakeyhtiö. Yhtiö voi harjoittaa myös muuta toimintaa yhtiöjärjestyksensä mukaisesti.

Yhtiön oikeudesta harjoittaa televisio- ja radiotoimintaa säädetään erikseen. Toiminnan harjoittamisessa tarvittaviin teknisiin radiolaitteisiin sovelletaan, mitä tietoyhteiskuntakaaressa (917/2014) säädetään. (28.6.2017/436)

Yhtiöön sovelletaan osakeyhtiölain (624/2006) säännöksiä tässä laissa säädetyin poikkeuksin. (28.6.2017/436)

Yhtiön omistussuhteet

Yhtiön osakekannasta on valtion omistuksessa ja hallinnassa oltava määrä, joka on vähintään 70 prosenttia yhtiön kaikista osakkeista ja kaikkien osakkeiden tuottamasta äänimäärästä.

Yhtiön toimintaedellytykset

Liikenne- ja viestintäministeriön tulee ottaa huomioon 7 §:n mukaisen julkisen palvelun toimintaedellytykset kehitettäessä muuta televisio- ja radiotoimintaa siihen liittyvine oheis- ja lisäpalveluineen.

2 luku

Yhtiön hallinto

Yhtiön hallintoelimet

Yhtiön hallintoeliminä ovat hallintoneuvosto, hallitus ja toimitusjohtajana toimiva pääjohtaja.

Hallintoneuvosto

Yhtiöllä tulee olla hallintoneuvosto, jonka jäsenten lukumäärä on 21.

Hallintoneuvoston jäsenet valitsee eduskunta vaalikauden ensimmäisillä valtiopäivillä. Heidän toimensa alkaa niin pian kuin vaali on toimitettu ja kestää seuraavan hallintoneuvoston jäsenten vaalin toimittamiseen. Hallintoneuvoston jäseniksi on valittava tiedettä, taidetta, sivistystyötä ja elinkeino- ja talouselämää tuntevia sekä eri yhteiskunta- ja kieliryhmiä edustavia henkilöitä. (21.1.2000/37)

Hallintoneuvosto valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan.
4 momentti on kumottu L:lla 9.10.1998/746.
Hallintoneuvoston tehtävät

Hallintoneuvoston tehtävänä on:

1) valita ja vapauttaa yhtiön hallitus ja hallituksen puheenjohtaja sekä määrätä hallituksen jäsenten palkkio;

2) päättää asioista, jotka koskevat toiminnan huomattavaa supistamista tai laajentamista tai yhtiön organisaation olennaista muuttamista;

3) huolehtia ja valvoa, että julkisen palvelun ohjelmatoiminnan mukaiset tehtävät tulevat suoritetuiksi;

4) laatia 6 a §:ssä tarkoitettu palveluiden ja toimintojen ennakkoarviointi suhteessa julkiseen palveluun ja viestintämarkkinoiden kokonaisuuteen sekä suhteessa siihen, vastaavatko ne yhteiskunnan demokraattisiin, sosiaalisiin ja kulttuurisiin tarpeisiin, sekä arvioinnin perusteella päättää palvelun tai toiminnon aloittamisesta tai aloittamatta jättämisestä ja julkaista päätös perusteluineen; (10.8.2012/474)

4 a) päättää yhtiön strategiasta; (28.6.2017/436)

5) päättää talouden ja toiminnan suuntaviivoista;

6) tarkastaa ja hyväksyä hallituksen toimintakertomus; (10.8.2012/474)

7) valvoa yhtiön hallintoa ja antaa varsinaiselle yhtiökokoukselle lausuntonsa tilinpäätöksestä ja tilintarkastuskertomuksesta.

Hallintoneuvoston on lisäksi vuosittain huhtikuun loppuun mennessä annettava eduskunnalle kertomus 7 §:n mukaisen julkisen palvelun toteutumisesta sekä ohjaus- ja valvontatehtäviensä toteuttamisesta edellisen kalenterivuoden aikana. Ennen kertomuksen antamista tulee kuulla Saamelaiskäräjiä. (10.8.2012/474)

Hallintoneuvoston on lisäksi käsiteltävä muut hallituksen sille esittämät asiat.

Puheenjohtajan on kutsuttava hallintoneuvosto koolle, jos vähintään kolmasosa jäsenistä vaatii sitä kirjallisesti ilmoittamansa asian käsittelemistä varten. Kokouskutsu on toimitettava kuukauden kuluessa vaatimuksen esittämisestä.

Ennakkoarviointi

Ennakkoarviointi on tehtävä sellaisista uusista palveluista ja toiminnoista, joilla on vähäistä suurempaa vaikutusta tarjolla olevien sisältöpalveluiden kokonaisuuteen ja jotka ovat merkittävyydeltään, ajalliselta kestoltaan ja kustannuksiltaan olennaisia. Arviointi voidaan tehdä hallintoneuvoston harkinnan mukaan muutoinkin, jos se on perustellusta syystä tarpeellista.

Ennakkoarviointi tehdään Yleisradio Oy:n tai muun oikeushenkilön tai luonnollisen henkilön perustellusta syystä tekemästä pyynnöstä taikka hallintoneuvoston omasta aloitteesta.

Arviointiin on sisällytettävä arvio suunnitellun palvelun tai toiminnon vaikutuksista markkinoihin ja kilpailuun sekä muista vaikutuksista.

Arviointia laadittaessa on pyydettävä kilpailuviranomaisen, kuluttajaviranomaisen ja alan keskeisten toimijoiden lausunnot tai kuultava heitä suullisesti. Lisäksi voidaan kuulla muita tarpeelliseksi katsottavia asiantuntijoita.

Asiantuntijakuulemismenettely

Hallintoneuvosto voi toimintansa tueksi pyytää tarpeellisiksi katsomiltaan asiantuntijoilta lausunnot tai kuulla heitä suullisesti.

Hallitus

Yhtiöllä on oltava hallitus, johon kuuluu vähintään viisi ja enintään kahdeksan jäsentä, jotka eivät saa olla hallintoneuvoston jäseniä eivätkä kuulua yhtiön muuhun ylimpään johtoon.

Yhtiön hallituksen tulee edustaa riittävän monipuolista asiantuntemusta ja molempia kieliryhmiä.

Hallituksen tehtävänä on:

1) valita ja vapauttaa yhtiön toimitusjohtaja sekä vahvistaa hänen palkkansa sekä muut toimeen liittyvät ehdot; toimitusjohtaja ei saa olla hallintoneuvoston eikä hallituksen jäsen;

2) valita yhtiön muu ylin johto sekä vahvistaa heidän palkkansa ja muut toimiin liittyvät ehdot;

3) päättää seuraavan vuoden talousarviosta;

4) kutsua koolle yhtiökokous ja valmistella siinä käsiteltävät asiat;

5) antaa yhtiön toiminnasta vuosittain kertomus Viestintävirastolle.

3 luku

Yhtiön tehtävät

Julkinen palvelu

Yhtiön tehtävänä on tuoda monipuolinen ja kattava julkisen palvelun televisio- ja radio-ohjelmisto siihen liittyvine oheis- ja lisäpalveluineen jokaisen saataville yhtäläisin ehdoin. Edellä mainittuja ja muita julkisen palvelun sisältöpalveluja tulee tarjota yleisissä viestintäverkoissa valtakunnallisesti ja maakunnallisesti. Sisältöpalvelujen pääpainon tulee olla liikkuvaa kuvaa tai ääntä sisältävissä julkaisuissa. Tekstimuotoisen sisällön tulee 3 momentissa säädettyjä poikkeuksia lukuun ottamatta liittyä yhtiön liikkuvaa kuvaa tai ääntä sisältävään julkaisuun. (11.3.2022/159)

L:lla 159/2022 muutettu 1 momentti tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:

Yhtiön tehtävänä on tuoda monipuolinen ja kattava julkisen palvelun televisio- ja radio-ohjelmisto siihen liittyvine oheis- ja lisäpalveluineen jokaisen saataville yhtäläisin ehdoin. Näitä ja muita julkisen palvelun sisältöpalveluja tulee tarjota yleisissä viestintäverkoissa valtakunnallisesti ja maakunnallisesti. (28.6.2017/436)

Julkisen palvelun ohjelmatoiminnan tulee erityisesti:

1) tukea kansanvaltaa ja jokaisen osallistumismahdollisuuksia tarjoamalla monipuolisia tietoja, mielipiteitä ja keskusteluja sekä vuorovaikutusmahdollisuuksia;

2) tuottaa, luoda, kehittää ja säilyttää kotimaista kulttuuria, taidetta ja virikkeellistä viihdettä; (10.8.2012/474)

3) ottaa ohjelmistossa huomioon sivistys- ja tasa-arvonäkökohdat, tarjota mahdollisuus oppimiseen ja itsensä kehittämiseen, painottaa lapsille ja nuorille suunnattuja ohjelmistoja sekä tarjota hartausohjelmia; (10.8.2012/474)

4) kohdella ohjelmatoiminnassa yhtäläisin perustein suomen- ja ruotsinkielistä väestöä, tuottaa palveluja saamen, romanin ja viittomakielellä sekä soveltuvin osin myös maan muiden kieliryhmien kielellä;

5) tukea suomalaisen kulttuuriperinnön vaalimista, suvaitsevaisuutta, yhdenvertaisuutta, tasa-arvoa ja kulttuurista moninaisuutta sekä huolehtia ohjelmatarjonnasta myös vähemmistö- ja erityisryhmille; (28.6.2017/436)

6) edistää kulttuurien vuorovaikutusta ja ylläpitää ulkomaille suunnattua ohjelmatarjontaa;

7) välittää asetuksella tarkemmin säädettäviä viranomaistiedotuksia ja varautua televisio- ja radiotoiminnan hoitamiseen poikkeusoloissa.

Yhtiö voi 1 momentista poiketen tarjota yleisissä viestintäverkoissa seuraavia tekstimuotoisia sisältöjä ilman, että niiden on liityttävä yhtiön liikkuvaa kuvaa tai ääntä sisältävään julkaisuun:

1) lyhyet tekstimuotoiset uutissisällöt, joita yhtiö julkaisee Oy Suomen tietotoimisto - Finska Notisbyrån Ab:n tai muun sitä vastaavan kansallisen uutistoimiston kanssa tehdyn yhteistyön perusteella;

2) nopeisiin ja nopeasti kehittyviin uutistilanteisiin liittyvät lyhyet tekstimuotoiset uutissisällöt;

3) yhtiön 2 momentin 7 kohdan mukaisesti välittämät tekstimuotoiset viranomaistiedotukset ja poikkeusoloihin varautumisen edellyttämät välttämättömät tekstimuotoiset sisällöt;

4) saamen- ja romaninkieliset sekä maan muiden vähemmistönä olevien kieliryhmien kielellä olevat tekstimuotoiset uutissisällöt;

5) kulttuuriin liittyvät tekstimuotoiset sisällöt;

6) oppimiseen liittyvät tekstimuotoiset sisällöt.
(11.3.2022/159)
L:lla 159/2022 lisätty 3 momentti tulee voimaan 1.8.2022.

Yhteistyö

Yhtiön on toiminnallaan edistettävä sananvapautta, korkeatasoista journalismia ja median monimuotoisuutta.

Aineiston tarjonnan eriyttäminen

Jos yhtiö tarjoaa julkisen palvelun televisio- ja radio-ohjelmiston tuotannossa syntynyttä aineistoa muualla kuin televisio- ja radiotoiminnassa, sen on eriytettävä julkisen palvelun televisio- ja radiotoiminnasta ja muusta julkisesta palvelusta muodostuva toimintansa toisistaan.

Eriyttämisellä tarkoitetaan tässä pykälässä sitä, että eriytettäville toiminnoille on laadittava tilikausittain tuloslaskelma ja julkisen palvelun toiminnalle myös tase. Tuloslaskelma ja tase, joiden tulee olla yhtiön kirjanpidosta johdettavissa, on laadittava soveltuvin osin kirjanpitolain (1336/1997) säännösten mukaisesti.

Jos yhtiö ottaa omaan käyttöönsä julkisen palvelun televisio- ja radiotoiminnassa tuotettua aineistoa tarjotakseen sitä muualla kuin televisio- ja radiotoiminnassa, sen tulee tapahtua samoin ehdoin kuin yhtiön luovuttaessa aineistoa yhtiön ulkopuoliseen käyttöön.

Muut tehtävät

Yhtiökokous voi päättää muuttaa yhtiöjärjestystä siten, että yhtiö harjoittaa myös muuta toimintaa kuin 7 §:n mukaista julkista palvelua. Tällainen toiminta on eriytettävä kirjanpidossa julkisen palvelun toiminnasta.

Verkkopalvelun eriyttäminen

Jos yhtiö tarjoaa viestintämarkkinalain (393/2003) 2 §:ssä tarkoitettua verkkopalvelua, sen on eriytettävä verkkopalvelun tarjontaan liittyvä toiminta kirjanpidossa muusta toiminnastaan.
2 momentti on kumottu L:lla 10.8.2012/474.
4 luku on kumottu L:lla 9.10.1998/746.

5 luku

Erinäiset säännökset

Mainonnan kielto

Yhtiö ei saa lähettää mainontaa televisio- tai radio-ohjelmistojensa eikä muiden eri televerkoissa tarjoamiensa julkisen palvelun tehtävään kuuluvien sisältöpalveluiden yhteydessä.

Yhtiö ei saa tuottaa sponsoroitua ohjelmaa.

Viestintäviraston taloudelliset valvontatehtävät

Viestintävirasto valvoo 7 a, 8, 8 a ja 12 §:n noudattamista sekä sitä, että käytössä ei ole alihinnoittelua eikä ristikkäistukia.

Yhtiön on toimitettava Viestintävirastolle vuosittain huhtikuun loppuun mennessä tilinpäätöksensä, eriytettyjen toimintojen tuloslaskelmat ja taseet liitetietoineen sekä yhtiön tilintarkastajien lausunto eriyttämislaskelmista. Yhtiön on salassapitosäännösten estämättä Viestintäviraston pyynnöstä toimitettava myös muut valvonnassa tarvittavat tiedot.

Jos yhtiö rikkoo 7 a, 8, 8 a, 12 tai 12 a §:n säännöksiä, Viestintävirasto voi velvoittaa yhtiön korjaamaan virheensä tai laiminlyöntinsä. Velvoitteen tehosteeksi voidaan asettaa uhkasakko tai uhka siitä, että tekemättä jätetty toimenpide teetetään yhtiön kustannuksella.

Uhkasakosta ja teettämisuhasta säädetään uhkasakkolaissa (1113/1990).

Kertomus Viestintävirastolle

Yhtiön on vuosittain huhtikuun loppuun mennessä annettava Viestintävirastolle kertomus edellisen kalenterivuoden aikana tarjotusta palvelusta. Kertomuksessa on esitettävä tiedot, jotka ovat tarpeen Viestintäviraston televisio- ja radiotoiminnan valvontatehtävässä.

Viestintäviraston on annettava valtioneuvostolle lausuntonsa kertomuksesta ja 12 a §:n 2 momentissa tarkoitettujen tilinpäätösasiakirjojen perusteella syyskuun loppuun mennessä. Lausunto annetaan tiedoksi sille eduskunnan valiokunnalle, joka käsittelee Yleisradio Oy:tä koskevat asiat.

6 luku

Voimaantulo

Voimaantulo

Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

Toimenpiteisiin tämän lain täytäntöönpanemiseksi voidaan ryhtyä ennen sen voimaantuloa.

Kumottavat säännökset

Tällä lailla kumotaan:

1) valtioneuvoston oikeudesta luovuttaa yleisradiotoimintaa varten valtiolle hankittu omaisuus osakeyhtiölle 18 päivänä toukokuuta 1934 annettu laki (216/34) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen ja

2) 20 päivänä helmikuuta 1987 annetun teletoimintalain 6 §:n 1 momentti.

Siirtymäsäännös

Valtioneuvoston Oy Yleisradio Ab:lle myöntämä yleisradiotoiminnan toimilupa lakkaa olemasta voimassa tämän lain voimaan tullessa.

Oy Yleisradio Ab:lle 16 päivänä huhtikuuta 1991 valittu hallintoneuvosto jatkaa tämän lain voimaan tultua toimintaansa tämän lain mukaisena hallintoneuvostona kuluvan toimikautensa loppuun. Hallintoneuvosto tekee siirtymäkautta koskevat ratkaisut 1 päivänä tammikuuta 1990 alkaneeksi viiden vuoden toimikaudeksi nimetyn johtajiston osalta. Siirtymäkauden katsotaan päättyvän vuoden 1994 loppuun mennessä.

HE 124/93, LiVM 14/93

Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:

LA 110/94, PeVM 19/94

# data[].attributes.attachment_link.title
Laki Yleisradio Oy:stä 1380/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®

# data[].attributes.attachment_link.description
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään: 1 luku Yleiset säännökset Yhtiön asema Yleisradio Oy on 7 §:n mukaista julkista palvelua liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalalla harjoittava osakeyhtiö. Yhtiö voi harjoittaa myös muuta toimintaa yhtiöjärjestyksensä mukaisesti. Yhtiön oikeudesta harjoittaa televisio- ja radiotoimintaa säädetään erikseen. Toiminnan harjoittamisessa tarvittaviin teknisiin radiolaitteisiin sovelletaan, mitä tietoyhteiskuntakaaressa (917/2014) säädetään.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ylen yksiköt ovat Strategia ja asiakkuus, Uutis- ja ajankohtaistoiminta, Urheilu ja tapahtumat, Luovat sisällöt ja media,ruotsinkielinen yksikkö Svenska Yle sekä teknologiayksikkö Teknologia ja kehitys.

Tukipalveluista vastaavat osastot Henkilöstö ja turvallisuus, Viestintä ja brändi, Talous sekä Laki.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ylen yksiköt ovat Strategia ja asiakkuus, Uutis- ja ajankohtaistoiminta, Urheilu ja tapahtumat, Luovat sisällöt ja media,ruotsinkielinen yksikkö Svenska Yle sekä teknologiayksikkö Teknologia ja kehitys. Tukipalveluista vastaavat osastot Henkilöstö ja turvallisuus, Viestintä ja brändi, Talous sekä Laki.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tässä artikkelissa vastataan yleisimpiin kysymyksiin aiheista Ylen talous, rahoitus ja rahankäyttö.

Ylen toiminta rahoitetaan verotuotoilla ja Ylen rahoituksesta on säädetty laissa. Yle ei siis itse päätä rahoituksestaan, vaan Yleä koskevista asioista päätetään Suomessa kaikkien puolueiden kesken eduskunnassa.

Yle on osakeyhtiö. Suomen valtio omistaa Ylestä 99,98 %. Lisätietoa omistajista löydät Ylen yhtiösivuilta.

Miten paljon Yle saa rahaa vuosittain?

Ylen rahoitus perustuu Yle-lakiin, ja kunkin vuoden rahamäärä vahvistetaan vuosittain yleisen kustannustason muutokseen peilaten. Ylen rahoitus oli viime vuonna (2022) 557 miljoonaa euroa, verojen jälkeen 506 miljoonaa euroa.

Kuinka paljon Ylen rahoitus kasvaa vuosittain?

Ylen saama rahoitus tarkistetaan vuosittain. Tarkistuksen perusteena on lakiin perustuva indeksikorotus, jonka tarkoitus on kattaa yleinen palkkatason ja kustannusten nousu. Korotus muodostuu elinkustannus- ja ansiotasoindeksistä.

Korotusten tarkoitus on säilyttää nykytasoinen Yle, ei kasvattaa sitä. Kehittäminen ja uuden luominen tehdään toimintaa tehostamalla ja sopeuttamalla.

Vuosina 2015-2018 Yle ei saanut indeksikorotusta. Se tarkoittaa, ettei rahoitus kasvanut näinä vuosina.

Saako Yle enemmän rahaa valtiolta kuin muut pohjoismaiset yleisradioyhtiöt?

Julkisen palvelun yleisradiotoiminta on järjestetty eri maissa eri tavoin, joten vertailu ei ole yksinkertaista. Yleisradiotoiminnan rahoitus on Suomessa keskitasoa tai vähän sen alle, jos sitä verrataan esimerkiksi muihin Pohjoismaihin tai keskikokoisiin Euroopan maihin, joiden yleisradioyhtiöt ovat samankaltaisia.

Esimerkiksi Ruotsissa on kolme erillistä yleisradioyhtiötä: SVT:n, SR:n ja UR:n yhteenlaskettu vuotuinen rahoitus on yli 800 miljoonaa euroa. Norjassa NRK:n rahoitus on Yleä korkeampi, noin 600 miljoonaa euroa. Tanskassa puolestaan DR:n saama julkisen palvelun rahoitus on parin vuoden takaisten leikkausten jälkeenkin lähellä samaa suuruusluokkaa, vain jonkin verran pienempi.

Monessa maassa yleisradioyhtiöillä on julkisen rahoituksen lisäksi myös mainostuloja. Suomessa näin ei ole.

Mitä maksavat urheilutapahtumien tai tv-ohjelmien esitysoikeudet? Miksi Yle ei kerro näiden sopimusten hintoja veronmaksajille?

Yksittäisten sopimusten sisältöjä tai niiden yksityiskohtia ei voida avata julkisesti, koska Yle toimii osana kansainvälisiä markkinoita. Tietojen julkistaminen voisi vaikuttaa jatkossa sekä neuvotteluihin että hintoihin ja vaarantaa yhteistyökumppaneiden liikesalaisuuksia.

Yle ja kulttuuri. Miten paljon Yle ostaa sisältöjä muualta ja maksaa kulttuurialan tekijöille?

Yle tekee monipuolista yhteistyötä media-alan toimijoiden kanssa ja edistää etenkin kotimaisen kulttuurialan elinvoimaisuutta. Vuonna 2022 Yle käytti kotimaisiin esitysoikeuksiin 35,9 miljoonaa euroa ja musiikin esityskorvauksiin 24,2 miljoonaa euroa. Tekijänoikeuskorvauksia maksoimme 14,2 miljoonaa euroa ja ohjelmatoiminnan muita palveluja ostimme 24,2 miljoonalla eurolla.

Yle on Suomen merkittävin tekijänoikeuskorvausten maksaja. Vuonna 2022 Ylen osuus musiikin tekijänoikeusjärjestö Teoston keräämistä korvauksista oli 25 %. Yle maksoi tuolloin tekijänoikeuskorvauksia 17 miljoonaa euroa. Esittävien taiteilijoiden ja äänitetuottajien tekijänoikeusjärjestö Gramexin keräämistä korvauksista Ylen osuus oli 29 % eli 7,2 miljoonaa euroa. Korona-aikana Yle tuki luovia aloja lisäämällä kotimaisen musiikin tarjontaa ohjelmissaan.

Yle ja viihde. Miten paljon Ylessä käytetään rahaa viihteeseen? Miksi Yle näyttää viihdettä?

Yle-lain mukaan Ylen on tarjottava suomalaisille "virikkeellistä viihdettä". Viihde on osa yleisradioyhtiöiden tehtävää kaikkialla Euroopassa.

Vuonna 2022 Yle käytti kulttuuri- ja viihdesisältöihin 83,4 miljoonaa euroa. Tämä sisältää myös musiikkiohjelmat ja kansainväliset ohjelmat.

On tärkeää, että Yle voi toteuttaa tehtäväänsä ja huolehtia muun muassa henkisestä huoltovarmuudesta tiedon, sivistyksen ja kulttuurin lisäksi myös virikkeellisen viihteen, lasten sisältöjen tai esimerkiksi yhteisöllisten tapahtumien kautta. On suomalaisten etu, että viihdettä tekee sekä kaupallinen media että Yle. Lue lisää tästä artikkelista.

Yle ja ulkomaiset ohjelmat. Miten paljon Yle käyttää rahaa kansainvälisiin / ulkomaalaisiin ohjelmiin?

Ylen kansainvälinen sisältö on monipuolista ja erottuvaa, eräänlainen ikkuna maailmaan. Koko kansainvälisen ohjelmiston kustannus vuodessa on noin 12 miljoonaa euroa. Tämä pitää sisällään koko Ylen ulkomaisen tarjonnan luonto-ohjelmista historiadokumentteihin ja pohjoismaisiin draamasarjoihin.

Ulkomaiset ohjelmat ovat pääosin pohjoismaisia ja eurooppalaisia. Amerikkalaisia sisältöjä Ylen kaikista ohjelmista on vain noin 4 % (tuntimäärästä).

Miten paljon Yle käyttää rahaa uutisiin ja muihin sisältöihin?

Yle käytti vuonna 2022 yhteensä noin 419,3 miljoonaa euroa sisältöihin ja palveluihin. Esimerkiksi uutis- ja ajankohtaissisältöihin käytettiin noin 136,2 miljoonaa euroa. Toiseksi isoin genre on kulttuuri- ja viihdesisällöt, joihin käytettiin noin 83,4 miljoonaa euroa.

Mikä on yleläisen keskipalkka?

Ylen ohjelmatyöntekijöiden työehtosopimuksella työskentelevien säännöllisen työajan ansio oli keskimäärin 4 151,92 euroa (joulukuu 2022). Ohjelmatyöntekijöiden tes-alueella työskentelee noin 2 500 yleläistä, suurimpina ryhminä toimittajat ja tuottajat.

Journalistiliiton työmarkkinatutkimuksen mukaan Ylen palkkaus on muiden kotimaisten mediatalojen tasolla.

Mitä tapahtuu, jos Yleltä leikataan rahamäärä x?

Ylen budjetista 46 % on henkilöstökuluja. Ylen rahoituksen merkittävä leikkaaminen vaikuttaisi siksi myös Ylen oman henkilöstön määrään ja sitä kautta Ylen sisältötarjontaan sekä mm. Ylen mahdollisuuksiin edistää luovan alan tekijöiden työmahdollisuuksia yhteistyökumppaneiden kautta.

Miksi tv:ssä näytetään niin paljon uusintoja? Eivätkö ne maksa paljon?

Yle esittää uutta ohjelmaa yli 20 tuntia vuorokaudessa. Parhaaseen katseluaikaan kello 18−23 ohjelmistosta uutta on 60−80 prosenttia.

Kaikkia laadukkaita ohjelmia ei kuitenkaan pystytä sijoittamaan parhaaseen katseluaikaan, ja ne menevät monilta ohi. Ohjelmia esitetään uusintoina, jotta mahdollisimman moni voi nähdä hyvän ohjelman, joko pian ensimmäisen esityksen jälkeen tai vaikkapa vuosia myöhemmin. Vanhoja suosikkeja myös toivotaan paljon.

Median käyttötavat ovat myös muuttuneet ja ihmiset katsovat yhä enemmän ohjelmia silloin kuin se sopii heille.

Eri ohjelmille on tarjolla erilaisia oikeuksia. Osalle sovitaan esimerkiksi tietty aika, jonka ohjelma on katsottavissa Yle Areenassa. Osasta taas sovitaan tietty määrä näyttökertoja tv:ssä. Koska asia ei ole yhteismitallinen, on siksi vaikea sanoa, kuinka paljon tarkalleen ohjelmien uusinta maksaa.

Miksi Yleltä ei vaan voisi leikata ja siirtää summaa esimerkiksi sairaanhoitoon tai muuhun "tärkeämpään"?

Ylen toiminta rahoitetaan verotuotoilla. Yle ei siis itse päätä rahoituksestaan, vaan Yleä koskevista asioista on päätetty Suomessa parlamentaarisesti kaikkien eduskuntapuolueiden kesken yli oppositio- ja hallitusrajojen. Siksi Yle ei voi itse ottaa kantaa siihen, miten verovarat pitäisi käyttää.

Mistä voin lukea lisää Ylen rahankäytöstä?

Yle kertoo rahankäytöstään vuosittain lakisääteisesti Ylen toimintakertomuksessa ja tilinpäätöksessä, hallintoneuvoston kertomuksessa eduskunnalle sekä verkkosivuilla, jossa avataan Ylen talouden lukuja eri tavoin. Sivuilla kerrotaan myös Ylen vastuullisesta taloudenpidosta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vastauksia Ylen rahoitus ja rahankäyttö -kysymyksiin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ylen toiminta verkossa, radiossa ja televisiossa rahoitetaan Yle-verolla.

Suomessa yhteiskunta takaa kansalaisille tiettyjä peruspalveluita kuten terveydenhuollon, opetuksen tai tieverkoston. Nämä rahoitetaan veroilla, joita maksavat kaikki, käyttävät he kyseisiä palveluja sillä hetkellä tai eivät.

Yle tuottaa paljon sisältöä nettiin, yli 90 prosenttia toimitetuista radio-ohjelmista ja kaksi kolmannesta kotimaisista televisio-ohjelmista. Joka viikko yhdeksän kymmenestä yli 15-vuotiaasta suomalaisesta klikkailee, kuuntelee ja katselee näitä Ylen palveluita. Vuoden aikana käytännöllisesti katsoen jokainen suomalainen käyttää Ylen palveluita, vaikkapa urheilukisoja, ellei muuta!

Tutkimusten mukaan suomalaiset pitävät Yleä tärkeänä. Suomalaiset ovat halunneet kotimaisen viestintäyhtiön, joka tarjoaa kaikille tietoa, sivistystä, oivalluksia ja elämyksiä.

Tästä syystä sinäkin maksat Yle-veroa.

Paljonko maksan Yle-veroa?

Ylen rahoituksesta päättää Suomen eduskunta, ei Yle itse.

Yle-veroa peritään täysi-ikäisiltä ja se on henkilökohtainen. Veron määrä on 2,5 prosenttia ansio- ja pääomatulojen yhteismäärän 14 000 euroa ylittävästä osasta, enintään 163 euroa.

Kaikkein vähävaraisimmat on vapautettu maksusta kokonaan.

Yle-vero määrätään vuosittain tuloverotuksen yhteydessä, ja vero sisältyy automaattisesti verokortissa olevaan ennakonpidätysprosenttiisi. Näet verosi määrän veroilmoituksen erittelyosasta.

Myös liiketoimintaa harjoittavat yritykset ja yhteisöt maksavat Yle-veroa verotettavan tulon mukaan.

Tarkempaa tietoa Yle-veron suuruudesta löydät Verohallinnon sivuilta.

Mitä vikaa oli televisiomaksussa?

Yle-vero korvasi tv-maksun vuoden 2013 alusta alkaen.

Televisiolaitteeseen sidottu maksu ei vastannut nykypäivän mediankäyttöä, sillä Ylen palvelut ovat paljon muutakin kuin televisio-ohjelmien lähettämistä.

Verotus on entistä televisiomaksua reilumpi ratkaisu yksin asuville. Heitä on Suomessa noin miljoona, ja nyt he maksavat Ylen palveluista vähemmän kuin ennen. Kahden hyvätuloisen aikuisen taloudessa vero on suunnilleen sama kuin taannoinen televisiomaksu.

Yle-vero on myös kustannuksiltaan tehokkaampi kuin televisiomaksu. Miljoonia euroja säästyy, kun rahat kerätään verotuksen yhteydessä, eikä erillisiä laskuja ja lupatarkastuksia tarvita.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ylen toiminta verkossa, radiossa ja televisiossa rahoitetaan Yle-verolla. Suomessa yhteiskunta takaa kansalaisille tiettyjä peruspalveluita kuten terveydenhuollon, opetuksen tai tieverkoston. Nämä rahoitetaan veroilla, joita maksavat kaikki, käyttävät he kyseisiä palveluja sillä hetkellä tai eivät. Yle tuottaa paljon sisältöä nettiin, yli 90 prosenttia toimitetuista radio-ohjelmista ja kaksi kolmannesta kotimaisista televisio-ohjelmista.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eletään vuotta 1926.

"Niin me uskommekin saavamme teidän kaikkien aulista apuanne alkavassa työssämme", sanoo väliaikainen toimitusjohtaja L. M. Viherjuuri. "Sillä yleisradiotoiminnan tärkeimpänä edellytyksenä lopultakin on hyvä yhteisymmärrys ja hedelmällinen yhteistyö ohjelman lähettäjän ja niitten kuuntelijain välillä."

Näillä sanoilla toimitusjohtaja avasi O.Y. Suomen Yleisradio - A.B. Finlands Rundradion -nimisen ohjelmayhtiön toiminnan. Och samma på svenska, olihan Yle alusta asti kaksikielinen yhtiö.

Yhtiön perustajiin kuului sanomalehtiä, radioliikkeitä, Lennätinhallitus, Puolustusvoimat, Suomen Tietotoimisto ja monia muita. Ylellä oli tärkeä tehtävä "isänmaallisen mielipiteen luojana ja sillanrakentajana kaupunkien ja maaseudun välillä hävittäen siten välimatkat", kuten aikalaiset muotoilivat.

Perustajat olivat ajan hermolla. Maailman ensimmäinen yleisradioyhtiö, Iso-Britannian BBC, oli aloittanut toimintansa vain neljä vuotta aiemmin.
Kieliohjelmia, musiikkia ja oma ohjelma lapsille
Syyskuun yhdeksäntenä vuonna 1926 taiteilija, kuuluttaja Alexis af Enehjelm istui studioon ja kuulutti Suomen Yleisradion lähetyksen alkaneeksi.

Saman vuoden joulukuussa alkoi Markus-sedän Lastentunti. Markus-setä opetti lapsille hyvää käytöstä ja muistutti kaurapuuron terveellisyydestä kolmenkymmenen vuoden ajan.

Ensimmäisenä vuotenaan Yle aloitti myös kieltenopetuksen, radioinnit eduskunnasta sekä sinfoniakonserttien lähettämisen. Vuonna 1927 tätä kaikkea alettiin rahoittaa radion kuunteluluvilla.

Yleisradion ensimmäisiltä vuosilta ei ole säilynyt ohjelmia kuultavaksi, sillä aluksi ohjelmia tallennettiin vain kokeeksi. Vanhin yhä tallessa oleva ohjelma on presidentti P. E. Svinhufvudin uudenvuoden puhe vuodelta 1935.
Linnan juhlat kestosuosikki
"En minäkään sentään ihan kaikkia ihmeitä usko", raportoi Ylen toimittaja Vuokko Arni Berliinin olympialaisista vuonna 1936. Hän on juuri katsellut jalkapallo-ottelua kaukonäköradiolla. Pakko laitteen olemassaoloon on uskoa, sillä kuva oli niin selvä, että siitä erotti jopa numerot pelaajien selässä.

Uutuuslaite ei saapunut Suomeen heti, vaan radio säilyi suomalaisten välineenä 1950-luvun loppuun saakka.

Radion henkilöitymä oli Ylen pitkäaikainen kuuluttaja Carl-Erik Creutz. Suomen ritarihuoneen ensimmäiseen kreivilliseen sukuun kuuluneen Creutzin ääni oli suomalaisten seurana melkein neljänkymmenen vuoden ajan.

Vuonna 1949 taas itse presidentti tuli kaiken kansan seuraan, kun Yle radioi presidentinlinnan itsenäisyyspäivän vastaanoton ensimmäistä kertaa. Linnan juhlat ovat tänäkin päivänä Ylen suosituimpia ohjelmia. Lähetystä seuraa enimmillään yli kaksi miljoonaa ihmistä.
Televisio tulee
Vuonna 1958 Vuokko Arnin enteilemä ihme sitten tapahtui. Yle aloitti säännölliset televisiolähetykset Suomen television nimellä ja Radio-orkesterin soittamalla tunnussävelellä.

Television suosio oli suurempi kuin oli osattu aavistaakaan. Kotimaiset elokuvat, urheilu ja radiosta tutuksi tullut lavaviihde vetivät katsojia, ja vuoden 1964 alkupuolella puolen miljoonan tv-luvan raja meni rikki. Rajapyykkiä juhlistettiin televisiossa Niilo Tarvajärven Laatikkoleikki-viihdeohjelman erikoislähetyksellä.

Vaikka Markus-setä ja muut radiokuuluisuudet olivat kyllä suuruuksia, ensimmäinen megatähti syttyi televisiossa. Teija Sopanen aloitti kuuluttajana, mutta päätyi television monitoiminaiseksi. Koko kansan Teija oli Suomen suosituin tv-esiintyjä melkein kaksikymmentä vuotta.
Omat uutiset
Ylen uutistoiminta oli alkuvuosikymmeninä Suomen Tietotoimiston varassa, mutta vuonna 1965 Yle alkoi lähettää omia uutisiaan radiossa ja televisiossa.

Tuohon aikaan Ylen pääjohtajana oli Eino S. Repo, joka teki yhtiössä suuria uudistuksia ja päästi myös radikaalit nuoret ääneen. Revon tavoitteena oli yhteiskunnallisen keskustelun herättäminen. Kansa oli kauhuissaan ja Yle sai haukkumanimen Reporadio. Sen keulakuvan pääjohtajakausi jäi yhteen viisivuotisjaksoon, mutta Ylen uutiset jatkavat yhä.

Ylen uutiset ovat myös ne, joihin suomalaiset luottavat kaikkein eniten. Kyselyissä Yle on toistuvasti nimetty ylivoimaiseksi ykköseksi uutistoiminnassa.

Vuonna 1977 ruutuun ilmestyi Ylen toinen klassikko, Pikku Kakkonen. Karvakuonot ja muut lasten kaverit ovat kasvattaneet jo kaksi sukupolvea.
Verkko valtaa arjen
Pikku Kakkosen nykyinen katselijakunta viihtyy myös internetissä. Yle aloitti tässä kolmannessa välineessään vuonna 1995.

Se oli edistyksellistä. Yle onkin ollut monella tapaa tekniikan edelläkävijä Suomessa. Sen huomaa esimerkiksi Yle Areenasta, joka oli maan ensimmäinen verkkopalvelu, jonka avulla voi katsella televisio-ohjelmia ja kuunnella radio-ohjelmia silloin, kun itselle sopii. Elävä arkisto taas oli maailman ensimmäinen arkistopalvelu, jossa kaikissa videoissa ja ääninäytteissä on aihetta taustoittava teksti.

Yle Areena ja Elävä arkisto äänestettiin vuonna 2011 ensimmäisen kerran Suomen arvostetuimmiksi palveluiksi verkossa.

Seuraavaksi kuvaa Suomesta ja maailmasta terävöitetään entisestään. Vuoteen 2015 mennessä lähes kaikki Ylen tekemät televisio-ohjelmat ovat teräväpiirto- eli HD-laatua.
Tarina jatkuu
Yleisradion perustamisesta on melkein vuosisata, mutta ajatus on yhä sama kuin Yleisradion syntysanoissa. Edelleen Yle haluaa tavoitella hyvää yhteisymmärrystä ja hedelmällistä yhteistyötä yleisöjensä kanssa.

Yle on yhteinen juttu. Suomalaisten oma yhtiö kertoo sinun tarinasi.

Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.description
Eletään vuotta 1926. "Niin me uskommekin saavamme teidän kaikkien aulista apuanne alkavassa työssämme", sanoo väliaikainen toimitusjohtaja L. M. Viherjuuri. "Sillä yleisradiotoiminnan tärkeimpänä edellytyksenä lopultakin on hyvä yhteisymmärrys ja hedelmällinen yhteistyö ohjelman lähettäjän ja niitten kuuntelijain välillä." Näillä sanoilla toimitusjohtaja avasi O.Y. Suomen Yleisradio - A.B. Finlands Rundradion -nimisen ohjelmayhtiön toiminnan.