# data[].attributes.body
Christian 2.s Landlov lægger i 1521 op til en frivillig skoleordning med henblik på at få den brede befolknings børn i skole. Det har tidligere kun været de velstillede i samfundet, der har haft ressourcer til at undervise deres børn. Selvom ordningen er frivillig, og der altså ikke er tale om undervisningspligt, vidner det om en ny og mere humanistisk måde at tænke på fra adelig side. Det er starten på en vigtig udvikling for samfundet mod en mere oplyst befolkning.

# data[].attributes.body
Christian 6. indfører i 1739 regulær skolepligt for den brede befolknings børn, samt undervisningspligt for børn af priviligerede familier. Dette kommer i kølvandet af Konfirmationsforordningen fra 1736, der påkræver undervisningsforløb i kristendom (forinden tvungen konfirmation). For at kunne gennemføre et undervisningsforløb, må man nødvendigvis kunne læse for at forstå de bibelske tekster og budskaber og derfor indføres skolepligten. At samfundet nu vil sikre sig, at alle børn kommer til at lære at læse er et kæmpe skridt i den rigtige retning og skolehold fastslåes nu som statsligt projekt.

# data[].attributes.body
Statsmagten er pro skolegang og i 1814 træder Almueskoleloven i kraft. Alle børn har nu pligt til at tage del i skoleundervisning fra de er 7 år gamle indtil konfirmationsalderen og der skal opføres skoler i alle landssogn. Udover at lære om kristendom og at læse, skal eleverne nu også lære at skrive og regne. Dette med henblik på at øge almuens effektivitet med øget samfundsvækst til følge. Almueskoleloven betragtes som den første egentlige folkeskolelov og er derfor relevant som begyndelsen på det vi i dag kender som folkeskolen.

# data[].attributes.headline
Grundtvig kommer på banen i 1800-tallet:

# data[].attributes.subject
Grundtvig kommer på banen i 1800-tallet:

# data[].attributes.body
N. F. S. Grundtvig er en dansk præst, digter og politisk aktør, hvis tanker om bl.a. folkelighed, religion, samfund og dannelse får afgørende betydning for det danske skolevæsen. Fra ca. 1830'erne og frem formulerer Grundtvig sine tanker og teorier om folkelig dannelse. Almindelige mennesker (bønder og arbejdere) skal have mulighed for at deltage oplyste og kritiske i samfundet. Det er på baggrund af disse tanker, at Grundtvig skaber den danske folkehøjskole.

# data[].attributes.body
Det Sthyrske cirkulære udkommer i forlængelse af Skoleloven 1899 og kan betragtes som den første læseplan for folkeskolen. Målet er at skabe en større sammenhæng og ensartethed i landets skoler (mellem land og by - der har indtil nu og vil i mange år fremover forsat være store uligheder) via fastsættelse af anvisninger og rammer for undervisningen. Cirkulæret lægger op til ''anskuelsesundervisning'', der som noget nyt lægger op til udvikling af børns sanser og forestillingsevne. Børn skal nu lære at tænke i stedet for blot at huske (udenadslære) - en start på en udvikling i undervisningen, der kan føres helt op til i dag og den måde, der undervises på i den danske folkeskole. En folkeskole der netop udmærker sig ved at lære sine elever hvordan de skal tænke, fremfor hvad de skal tænke.

# data[].attributes.body
Folkeskolens overordnede formålsparagraf bryder nu for første gang (1937) med tidligere formuleringer - skolens formål er nu ikke længere først og fremmest at danne gode, kristne borgere, hovedformålet er nu at udvikle det enkelte barns evner og personlige egenskaber. Dette er et ekstremt vigtigt skridt i retning af en folkeskole med fokus på elever som selvstændige tænkende (frie) individer.

# data[].attributes.body
I 1975 vedtages en ny folkeskolelov, der moderniserer folkeskolen. Fomålsparagraffen ændres og inddrager nu elevernes demokratiske dannelse. Der indskrives også, at folkeskolens formål (i samarbejde med forældrene) er at medvirke til den enkelte elevs alsidige udvikling. Som Rømer er inde på ift. sidstnævnte, peger det i retning af, at undervisningsindholdet skal være varieret og indgå i mange forskellige forbindelser til skolens omverden og elevens tilknytningspunkter. Begge aspekter understreger tendensen, at folkeskolen i stigende grad skal balancere individets lærings- og dannelsesprocesser, men i den fællesskabskontekst, som folkeskolen i høj grad bygger på.

# data[].attributes.body
I 1993 afskaffes opdelingen af elever i udvidet kursus og grundkursus. Der er gået mange trin af opdeling forud for dette i den danske folkeskole gennem årene, men det stopper altså alt sammen her. Undervisningsdifferentiering introduceres og enhedsskolen (de grundtvigianske fortaleres længe ventede ønske) er hermed i teorien en realitet. Afskaffelse af opdeling i folkeskolen er et afgørende trin i ambitionen mod ''En folkeskole for alle.'' Som Rømer så flot formulerer det: ''En skole er en traditions og et samfunds tænkende evne, som den har udspillet sig på langs og på tværs af generationerne.'' og det er en imponerende udvikling undervisnings- og dannelseskulturen har haft i Danmark over tid.