# data[].attributes.body
Bitka kod rta Trafalgara odigrala se 21. listopada 1805. godine između britanske Kraljevske mornarice, predvođene admiralom Horatiom Nelsonom, i združene francusko-španjolske flote pod zapovjedništvom admirala Pierre-Charlesa Villeneuvea. Bitka je bila ključni pomorski sukob tijekom Napoleonovih ratova. Britanska flota, koristeći superiorne taktike i bolje pomorske vještine, ostvarila je odlučujuću pobjedu koja je eliminirala prijetnju Napoleonove invazije na Britaniju.

Iako su Britanci izgubili samo nekoliko brodova, Horatio Nelson je poginuo tijekom bitke, postavši nacionalni heroj. Njegova smrt u trenutku pobjede dodatno je osnažila njegovu legendu. Bitka kod Trafalgara osigurala je britansku pomorsku dominaciju koja je trajala više od jednog stoljeća, cementirajući Veliku Britaniju kao najmoćniju pomorsku silu tog vremena.Bitka kod rta Trafalgara dokazuje da Napoleon nije nepobjediv.Francuska i dalje dominira na kopnu.

# data[].attributes.body
Bitka kod Waterlooa odigrala se 18. lipnja 1815. godine. Ova bitka označila je konačan poraz Napoleona Bonapartea. Francuska vojska, pod Napoleonovim zapovjedništvom, sukobila se s saveznim snagama predvođenima vojvodom od Wellingtona i pruskim generalom Blücherom.

Napoleon je pokušao podijeliti i poraziti koalicijske snage prije nego što se ujedine. Bitka je trajala cijeli dan s teškim gubicima na obje strane. Presudni trenutak dogodio se kada su pruske snage stigle kao pojačanje i napale francuski bok, omogućujući Wellingtonu da pokrene odlučujući napad.

Napoleonova vojska bila je potpuno poražena, što je dovelo do njegove ostavke i izgona na otok Sveta Helena. Bitka kod Waterlooa završila je Napoleonovu vladavinu i označila početak dugotrajnog mira u Europi.

# data[].attributes.body
Bitka u Rusiji bila je razlog Kontinentalne blokade(zabrana trgovine svim europskim zemljama pod Napoleonovom vlašću s Velikom Britanijom), Rusija nije to poštovala te je Napoleon zaratio s njom. U napad je krenuo 1812.g s više od 690 000 vojnika. No, za malo više od mjesec dana poginulo je više od pola vojske. Puno je vojnika moralo ostati, čuvati stražu, a puno njih je poginulo zbog umora, iscrpljenosti i puno je vojnika krenulo pljačkati. Napoleon nije imao vojske, nije bio snažan. Uspio je ući u Moskvu s 90 000 iscrpljenih vojnika, no ni to nije pošlo od ruke te su se mjesec dana nakon toga morali povući zbog previše poginulih vojnika i ljudi,iscrpljene i izgladljene vojske,bolesti,a vjerojatno najgora poteškoća je ruska zima. Napoleon nije bio spreman na tako hladnu zimu, a vojska nije bila spremna na zimske uvjete.Ova bitka je početak Napoleonovog sloma.

# data[].attributes.body
Napoleonov pohod u Egipat (1798.-1801.) bio je vojna i znanstvena ekspedicija pod vodstvom generala Napoleona Bonapartea. Cilj ekspedicije bio je preuzimanje kontrole nad Egiptom, oslabljenje britanskih interesa i istraživanje drevne egipatske civilizacije.

Ekspedicija je započela u svibnju 1798. godine, kada je Napoleon s oko 35.000 vojnika i grupom znanstvenika stigao u Egipat. Nakon osvajanja Aleksandrije, Napoleon je izvojevao ključnu pobjedu u Bitci kod piramida, čime je osigurao kontrolu nad područjem Kaira.

Pohod je imao i znanstveni aspekt zahvaljujući prisutnosti mnogih znanstvenika koji su istraživali egipatsku povijest i kulturu. Najpoznatije otkriće tog vremena bio je Rosettski kamen, koji je kasnije omogućio dešifriranje hijeroglifa.

Međutim, ekspedicija je pretrpjela veliki udarac kada je britanska mornarica pod zapovjedništvom admirala Horatija Nelsona uništila francusku flotu u Bitci kod Nila, čime je Napoleonova vojska ostala izolirana. Napoleon se 1799. godine vratio u Francusku, ostavljajući vojsku pod zapovjedništvom generala Klébera, koja se borila do 1801. godine, kada su se preostale francuske trupe predale Britancima i Osmanlijama.Iako vojno neuspješan, pohod je imao značajne znanstvene i kulturne posljedice, doprinoseći boljem razumijevanju egipatske civilizacije i jačanju Napoleonovog ugleda u Francuskoj.

# data[].attributes.body
Bitka kod Lignyja odigrala se 1815. godine i bila je dio Napoleonove posljednje vojne kampanje tijekom njegovih sto dana. Sukob se vodio između francuske i pruske vojske.Nakon povratka s Elbe 1815. godine, Napoleon je ponovno preuzeo vlast u Francuskoj. Njegov plan bio je poraziti savezničke snage (Britance, Pruse, Austrijance i Ruse) prije nego što se uspiju ujediniti protiv njega. Kako bi ostvario taj cilj, odlučio je podijeliti neprijateljske vojske i poraziti ih zasebno.

Bitka kod Lignyja bila je prvi sukob tog plana. Napoleon je svoju vojsku usmjerio prema pruskoj vojsci koja se nalazila kod sela Ligny, u današnjoj Belgiji. Prusi su raspolagali s oko 84.000 vojnika, dok je Napoleon imao oko 68.000 vojnika. Bitka kod Lignyja bila je važna jer je bila Napoleonova posljednja pobjeda. Samo dva dana kasnije, 1815. godine, Napoleon se suočio s britansko-pruskim snagama u bitci kod Waterlooa, gdje je pretrpio odlučujući poraz koji je doveo do njegove konačnog izgona na otok Sveta Helena.

# data[].attributes.location_name
Rivoli, Metropolitan City of Turin, Italy

# data[].attributes.headline
Rivoli, Metropolitan City of Turin, Italy

# data[].attributes.subject
Rivoli, Metropolitan City of Turin, Italy

# data[].attributes.body
Bitka kod Rivolija odigrala se 14. i 15. siječnja 1797. tijekom Napoleonove talijanske kampanje. Napoleon Bonaparte, sa svojih 22.000 vojnika, suočio se s austrijskom vojskom pod vodstvom feldmaršala Jozsefa Alvinczija, koji je imao 28.000 vojnika.

Napoleon je strateški rasporedio svoje snage na visoravni iznad sela Rivoli Veronese i uspio odbiti sve austrijske napade. Francuzi su pretrpjeli oko 5.000 gubitaka, dok su Austrijanci izgubili oko 14.000 vojnika.

Pobjeda kod Rivolija osigurala je francusku kontrolu nad sjevernom Italijom i učvrstila Napoleonovu reputaciju kao vojskovođe. Ova bitka omogućila je daljnji francuski napredak, što je dovelo do sklapanja Campoformijskog mira u listopadu 1797. godine.