# data[].attributes.body
Oluliselt vormis mandrijäätumine. Liustikud, mis olid üle 2 km paksused vajutasid ja purustasid maapinda ning tõid kaasa ka suuri kive. Praegune pinnamood järgib mandijäätumisele eelnevat reljeefi. Setted on täitnud orge ja kuhjanud kõrgustikke. pärast liustike sulamist, olid madalamad kohad kaetud merega. Pinnamoodi kujundasid pinnase varingud, murenemine, vooluveed, karstinähtused jne.

karst - nähtus, mis hõlmab põhja- ja pinnavee toimel tekkinud lehtreid, lohke, orge, maa-aluseid koopaid ja jõgesid vm moodustisi lubjakivi, dolomiidi vm kergesti lahustuva kivimiga pinnases

# data[].attributes.body
Noored kurdmäestikud – kujunenud hilisemate maakoore liikumiste käigus, seetõttu on nad kõrged ja järsud (nt Alpid, Püreneed, Karpaadid). Seal esineb maavärinaid ja vulkaanilist tegevust.

# data[].attributes.body
Pinnamood muutub ka praegu maakoore liikumiste ja loodusjõudude toimel. Näiteks Alpid tõusevad aeglaselt kõrgemaks, Islandil toimuvad vulkaanipursked, ja maavärinad võivad muuta maapinda Lõuna-Euroopas.

# data[].attributes.body
Euroopa pinnamood on väga vaheldusrikas – leidub suuri tasandikke, lauskmaid, vanu mäestikke ja noori kõrgeid mäeahelikke. Suur osa Euroopast on tasane, kuid lõunaosas kõrguvad mäed nagu alpid

# data[].attributes.body
1.Tasandikud – ulatuslikud madalad alad, kus leidub palju jõgesid ja viljakat põllumaad. Sobivad hästi põllumajanduseks ja asustuseks.

# data[].attributes.body
Ida-Euroopa lauskmaa – üks maailma suurimaid lauskmaid, mis katab suure osa Euroopast. Seal on suured metsad, stepid ja laiad jõed (nt Volga).

# data[].attributes.body
Vanad mäestikud – kujunenud sadu miljoneid aastaid tagasi, mistõttu on need kulunud ja madalad (nt Uuralid, Skandinaavia mäed). Neid kasutatakse näiteks maavarade kaevandamiseks.

# data[].attributes.body
Eesti pinnamoele on omane Euroopa lauskmaale iseloomulik kõrgustike ja lavamaade vaheldumine madalike, nõgude ja orgudega.

# data[].attributes.body
Kuna pinnamood on tasandikuline, ei ulata kõrgustikud üle 20 meetri. Kõrgemad künkad asuvad Kagu-Eestis, kus asub ka Suur Munamägi (318 meetrit mere pinnast). Eestis on kuus kõrgustikku, mis on suhteliselt kõrgemad kui ülejäänud ümbruskond. Need on Haanja, Otepää, Karula, Sakala, PAmdivere ja Saadjärve kõrgustikud.

# data[].attributes.body
Madalikud on alad tasase pinnamoega, mida liigestavad madalad jõeorud. Suurim madalik on Lääne-Eesti madalik ja sellst lõunas olev Pärnu madalik. Põhja-Eesti madalik asub Soome lahe ääres, sisemaal Võrtsjärve madalik ning idapool Peipsi madalik.

# data[].attributes.body
Lavamaad on ümbrusest kõrgemal asuvad tasandikud. Peamiselt levib Põhja- ja Kagu-Eestis. Lavamaad on oma kuju saanud jää taandumise ajal ja veerikaste jõgede äärel.