# data[].attributes.body
La castella fou creada el 1480, i el 1483 a la Corona d’Aragó. L'objectiu va ser castigar, fins i tot amb la mort, als falsos conversos. Els Reis Catòlics volien la unitat religiosa de la corona hispànica. Per això va posar fi a les minories jueva i musulmana.

# data[].attributes.body
Al gener de 1492 acabaren la conquesta de Granada, i el 31 de març de 1492 els Reis Catòlics signaren a Granada el decret d’expulsió dels jueus.

# data[].attributes.body
El 1500 acabaren la conquesta de les illes Canàries, exterminant pràcticament tota la població autòctona (guanches). I en 1512 les tropes castellanes ocuparen el regne de Navarra.

# data[].attributes.body
Va ser fill de Juana I i el Felipe I. És genealogía de Carlos I de Espanya però és V del Sacro Imperi Romà Germànic. El regnat de Carles V va tenir molt conflictes com de INTERIORS o de EXTERIOOR, que va ser:

Revoltes:

-Comuners de Castella (1519-1521)
-Germanies de València (1519-1523)

Guerres:

-França: pel domini del Nord d’Itàlia i el Franc Comtat.
-L’Imperi turc, relacionat amb pirates barbarescos
-Protestants alemanys. Carles V mai els va poder sotmetre (Mühlberg, 1547) signant               el 1555 la Pau d’Augsburg.

# data[].attributes.body
Felip II d'Espanya, anomenat «el Prudent», fou rei d'Espanya des del 15 de gener de 1556 fins a la mort. El seu pare, Carles I, va deixant-li tot el seu imperi menys els dominis austríacs i la dignitat d’emperador, que ho rebé Ferran, el seu oncle. Al regnat de Felip II també hi ha molt confictes. Encara que hi ha més en exteriors que interiors.

# data[].attributes.body
Flota de la Lligha Santa, que derrotà els turcs en 1571 a Lepant i plànold del Golf de Lepant.

# data[].attributes.body
Al s. XVII, a hispania va tenir moltes clisis, tant dels econòmiques que dels politiques:

LA CRISI ECONÒMICA: en el s.XVII va tenir un dels crisi econòmica més gran de la historia, que va produir através de les males collites, reducció arribada or i plata d'Amèrica i la arrivada de la pesta negra.

LA CRISI POLÍTICA: -El poder polític, econòmic i militar de la monarquia hispànica es va mantenir, amb dificultats, durant el regnat de Felip III.

I en Felip IV va deixar el govern en mans del seu valida(el comte duc d’ Olivares). Això          provocà revoltes i aldarulls a diferents llocs: Aragó, Portugal, Catalunya...

# data[].attributes.headline
CONFLICTES ENTRE EL REI I CATALUNYA: La Guerra dels Segadors(1640-1652)

# data[].attributes.subject
CONFLICTES ENTRE EL REI I CATALUNYA: La Guerra dels Segadors(1640-1652)

# data[].attributes.body
La Guerra del Segadors va ser un conflicte bèl·lic entre Espanya i una unió de Catalunya i França que va tenir lloc entre 1640 i 1652.

els segadors entraren a Barcelona, es provocà un avalot, i el virrei Santa Coloma, i alguns jutges de l’Audiència foren assassinats.  Felip IV i Olivares prepararen un exèrcit per envair Catalunya. El president de la Generalitat, Pau Claris, decidí trencar amb la monarquia hispànica i cedir la sobirania de Catalunya al rei de França, Lluís XIII.

Però la guerra amb França continuà, fins a la Pau dels Pirineus (1659)

# data[].attributes.body
El 1658, França, aliada amb Anglaterra, va derrotar a Espanya a la batalla de les Dunes. Un any després es signà la pau entre Felip IV i el cardenal Mazarino, representant de Lluís XIV, el nou rei de França.

S’acordà el matrimoni d’aquest amb M. Teresa d’Àustria, filla de Felip IV. França es quedà amb el Rosselló, el Conflent, el Vallespir i part de la Cerdanya (Catalunya Nord). La frontera quedà fixada en els Pirineus (excepte Llívia)

# data[].attributes.body
La Corona d’Aragó es posà del costat de l’Arxiduc Carles d’Àustria, el qual es comprometé a respectar-ne lleis i institucions (1705).
València i Aragó foren recuperades per les tropes borbòniques després de la batalla d’Almansa (1707). Felip V abolí les lleis i institucions de València i Aragó mitjançant els Decrets de Nova Planta.