# data[].attributes.body
Denna övning ger elever ett sätt att applicera deras kunskap och kreativitet samt samarbete och respektera varandra. Bra i närskogen men kan användas i skolgården också.

Elever delas upp i grupper om 3-4. Första gruppen går först 20-50 steg (beror på åldern) i valfri riktning. När de har räknat klart sina steg får de se sig omkring och välja något i sin omgivning som de vill lära åt sina kamratar. Exempelvis: om en intressant sten, om lämningar från ett djur, en kotte som är söndergnagad, etc.

Nästa grupp följer efter första gruppen någon minut eller två senare och får lära sig av den första gruppen om något nytt. När de har fått informationen får de gå 20-50 steg i valfri riktning och göra samma sak.

Bra att ha något för de andra grupper att göra/fundera på under den tid som de väntar på sin tur att få information/lära ut åt andra.

# data[].attributes.body
Det känns väldigt typiskt att ta med elever till ett museum för att få uppleva kunskap, särskilt om de får ta emot information från experter! Genom ett museum kan elever i en ny omgivning få information som lärare inte nödvändigtvis är väldigt insatt i. Det är speciellt bra för att göra historian inlevelsefull och koppla den till de verkliga människorna som fanns på den tiden till eleverna idag. Det är mera än berättelser och händelser i en bok eller filmer utan riktiga människor som drömde, önskade och levde en gång i tiden.

Det är särskilt bra att tänka på museum som Brages friluftsmuseum där man får på ett sätt ta en titt på hur det såg ut en gång i tiden. Speciellt bra om det finns möjligheter för att delta i/titta på dramatiseringar.

# data[].attributes.body
Att ge och ta emot feedback är en viktig del av elevers färdighetsutveckling i skolan och genom Mauno och Airaksinens (2020) övning "Kiitos- ja kehukuja" från deras bok Toimannillinen kielenoppiminen får man ett exempel bland många andra om hur elever kan ge positiv feedback till sina kamrater och ta emot positiv feedback.

Övningen går ut på att elever står i två rader vända mot varandra som i ett sick-sack. En elev i taget går igenom "gränden" som skapas mellan eleverna och får positiv feedback från varje elev som han går förbi.

Notera: kan vara svårt med åk 4-6 om de inte är inövade eller vana vid sådana övninger. Bra att testa med ändå!

# data[].attributes.body
Omedelbart innan man tar ut en klass till utemiljön är det bra att ha en checklista för att se till att man har med sig det som kan vara nödvändigt och är förberedd inför olika situationer:

Se till att alla elever och möjliga vuxenhjälpare har tillräckligt med kläder.

Första hjälp-förpackningen.

Laddad telefon och powerbank

Nödvändiga kontaktuppgifter färdigt sparade i telefonen.

Vatten.

Angående matsäck från skolan:

Allergiker har sin matsäck.

Kan maten hållas sval/varm eller kan den transporteras ut?

Epipen för allergiker, socker för diabetiker och var man kan förvara dessa tydligt.

Någon i skolan vet vart vi ska och när vi ska vara tillbaka.

# data[].attributes.body
Före man tar ut en klass till utemiljön för undervisning är det viktigt att beakta möjliga risker samt vara föreberedd för att agera beroende på situationen. Enligt forskningen ser det dock inte ut som att uteundervisning tillför mer risker än lekar på skolgården, i hemmet eller i hobbyer (Frenkel m.fl., 2019; Eberl m.fl., 2009) men att de skador/olyckor som kan hända utomhus är ofta allvarligare (Eberl m.fl., 2009).

Bra att tänka på:

Täcker skolan försäkring undervisning utanför skolgården?

Har du utvärderat för möjliga risker och vad du ska göra om de händer?

Är din grupp tillräckligt trygg för att ta ut på uteundervisning? Kan du få tillgång till extra vuxenhjälp?

Vet eleverna om att skolans regler gäller också under uteundervisningspasset?

Är du medveten om allergier och andra begränsningar hos eleverna och förberedd med nödvändig material?

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi ökar skolelevers kunskap om skogen & dess många värden.

# data[].attributes.body
Kvarkens naturskola ger möjligheter för elever och lärare att få in experter om miljön, djur, naturen, etc. Dagar/timmar ute i naturen med kvarkens naturskola ger möjligheter att koppla ämnesinnehåll som bearbetas i klassrummet till kunskap som utvecklas utomhus, exempelvis genom att undersöka fåglar med böcker och internet följd av att konkretisera kunskapen utomhus med gosedjur i form av verkliga, lokala fåglar.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vår verksamhet riktar sig till skolor och daghem i Österbotten.

Vi erbjuder utomhuspedagogiska komplement till undervisningen och bygger på gällande läroplansgrunder. Vårt mål är att ge barn kunskap om naturen, friluftsfärdigheter och miljömedvetenhet, att inspirera till en hållbar livsstil med början från grunden: naturen. Kvarkens naturskola stöder och kompletterar daghemmens och skolornas miljöpedagogiska arbete genom att erbjuda utomhuspedagogisk undervisning i form av naturskoldagar. Vi fortbildar och utbildar också lärare inom miljö- och utomhuspedagogik.

Eleverna handleds till egna upplevelser, upptäckter, kunskaper och småningom förståelse. Genom lekar och uppdrag får barnen upptäcka naturen omkring sig med alla sinnen. En dag med naturskolan ger naturkunskap, motorikträning och motion, men också samarbete och gemenskap i naturen. Du kan läsa mera om våra aktuella undervisningsteman och fortbildningar under Våra tjänster.

Naturskolan i sociala medier

Kvarkens Naturskola hittar du också på Facebook och Instagram @kvarkensnaturskola.

På Facebook delar vi tips, idéer och artiklar relaterade till miljö- och utomhuspedagogik. Här hittar du även information om evenemang vi deltar i. På Instagram kan du följa naturskolans vardag.

Tessa Turtonen och Irene Sjö-Särs jobbar vid Kvarkens naturskola.

Våra nätverk

Kvarkens naturskola är medlem i Naturskoleföreningen. Vi är ett certifierat utvecklingscenter inom LYKE-nätverket. Vi är även en del av det regionala äventyrspedagogiska nätverket i västra Finland.

Tillsammans med Folkhälsan upprätthåller vi ett österbottniskt nätverk för lärare intresserade av utomhuspedagogik, "Ut med lärarna".

Våra finansiärer

Natur och Miljös naturskolverksamhet finansieras av bl.a. Stiftelsen Brita Maria Renlunds minne och utbildningsstyrelsen.

Kvarkens naturskola får lokalt stöd av Aktiastiftelsen i Korsholm och Vasa, Svensk-Österbottniska samfundet och Harry Schaumans Stiftelse.

Taggar

# data[].attributes.attachment_link.description
Vår verksamhet riktar sig till skolor och daghem i Österbotten.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mappa.fi

Mappa.fi är en materialbank för utomhuspedagogik, miljöfostran och en hållbar livvstil. Tjänsten upprätthålls av Finlands natur- och miljöskolförbund.

Bekanta dig med de färdiga temaryggsäckarna.

Tips från Suomen Latu - Friluftsorganisationen i Finland (på finska)

Suomen Latu har på sin webbplats samlat olika tips såväl för de yrkesverksamma inom småbarnspedagogiken och skolorna som för familjerna, både för undervisning och för fritidsaktiviteter. Suomen Latu är en organisation som fokuserar på och uppmuntrar till friluftsliv och friluftsaktiviteter.

Material på Ulkoluokka.fi (på finska)

På webbplatsen finns en guide om undervisning utomhus som riktar sig till lärarna (Loikkaa ulkoluokkaan). Publikationen har utarbetats av lärare som undervisar utomhus, forskare, utbildare och aktörer som stödjer utomhuspedagogik.

Bland materialet finns också lekkort (Ulkoluokka-leikkikortit) med pedagogiska lekar att leka utomhus. Från tjänsten kan du ladda ner olika kort med lekar och grenar. Tjänsten upprätthålls av SYKLI som är en riksomfattande specialyrkesläroanstalt som är specialiserad på att utveckla yrkeskompetensen inom hållbar utveckling.

På webbplatsen Ilokasvaaulkona.fi finns lekar och uppgifter för småbarnspedagogiken.

Naturskola

Webbsidan naturskola.fi som drivs av organisationen Natur och miljö r.f. och innehåller material och tips för pedagoger gällande utomhuspedagogik.

Naturskolornas Instagramkonton:
@kvarkensnaturskola @naturskolanuttern @ålands.naturskola @åbolandsnaturskola
Utinaturen.fi

Webb- och facebooksidor som anknyter till utomhuspedagogik

På Facebook kan du också hitta tips och få kamratstöd. Bekanta dig till exempel med följande grupper och sidor.

# data[].attributes.attachment_link.description
Under coronavirusepidemin rekommenderas att utflykter för undervisningsgrupper och elever ordnas på närliggande områden och att man rör sig ute i naturen. Närmiljön och naturen erbjuder mångsidiga möjligheter att studera olika lärområden och läroämnen. Bekanta dig med tipsen nedan som sammanställts av föreningen Ulko-opet ry och kom igång med undervisningen utomhus.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det finns fyra årstidsvisa Naturkraft BUU-sagor om professor Wilda Wide som löser naturens mysterier och Lillharens sagostig som passar för barmarkstider. Sagorna är skrivna för att inspirera till lek och gemenskap i naturen och är uppdelade i 10 delar för att kunna placeras ut längs en stig. Du kan lyssna på ljudspåret eller skriva ut sagoaffischerna. BUU-Sagorna är ett samarbete med Svenska Yle. Sagorna har sin grund i positiv psykologi, narrativt tänkande samt tar fasta på allemansrätten, stöder självkännedom, empati, kognitiv utveckling, socialt samspel och resiliens.

Förutom sagostigarna har Hoppa På materialet en egen aktivitetsstig som tar fasta på att uppleva naturen på olika sätt som fristående uppgifter eller som en helhet på en stig. Upplev, experimentera, lek, chilla, skapa och upptäck naturen på ett mångsidigt sätt. Materialet är trespråkigt (sve, fi, eng)

Skriv ut affischerna

Sagorna och aktivitetsstigen kan med fördel användas i verksamheten med barnen, generationsöverskridande i samband med tillfällen för vårdnadshavare.

Varje del i sagan ger tips på naturaktiviteter kopplat till sagan

Använd sagorna som grund för att diskutera känslor, mod, jämlikhet, moral, allemansrätten och mycket mer

Passar från 5 år

Vårsaga

Professor Wilda Wide och mysteriet med våren som försvann

Sommarsaga

Professor Wilda Wide och legenden om drakelden

Höstsaga

Professor Wilda Wide och mysteriet med de färglösa löven

Vintersaga

Professor Wilda Wide och Vinterkungens slott

Lillharens äventyr

# data[].attributes.attachment_link.title
Utomhuspedagogik - mera ute! - Folkhälsan

# data[].attributes.attachment_link.description
Utemiljöer kan användas på ett mångsidigt sätt som lärmiljö inom olika ämnen och färdigheter. Här hittar du material och tips på övningar som lämpar sig för olika stadier från småbarnspedagogiken till andra stadiet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En djupdykning i sötvatten - utomhuspedagogik vid sjö och å

Materialet har skapats av naturskolorna som drivs av Natur och Miljö i Finland och på Åland. Det riktar sig till pedagoger som främst jobbar med skolelever. Men säkerligen kan även de som riktar sig till en äldre publik använda materialet.

Exempel Vattendroppens väg, Vattendragsteater, Strömstareleken och mycket mer.

Det finns mycket att inspireras av på Natur och miljös webbsida.

Fisk - tematisk undervisning i blå miljöer

Från naturskolorna inom Natur och miljö. Handledning som ska hjälpa dig som pedagog att arbeta kring temat fisk. Här hittar du lätt och inspirerande för dig och dina elever, fastän ni inte känner till så mycket om fisk på förhand. Materialet passar bäst för undervisning i åk 4-7, men kan anpassas till andra åldersgrupper vid behov.

Äventyr i vattnets rike - guide för lägerledare

Från naturskolorna inom Natur och miljö. Äventyr i vattnets rike - guide för lägerledare är en guide för dig som vill ordna program gällande vattendrag på barn- och ungdomsläger. I guiden hittar du olika uppgifter att göra tillsammans under lägerdagen. Ladda ner guiden via denna länk (PDF).

Vätternliv - en kunskapsportal om Vättern

Vätternlivs uppgiftsbank - en samling med uppgifter för alla, både i skolan och hemma. Här finns förslag på lektioner ute eller inne, bra studiebesök och även tipsrunda för vännerna och pyssel med barnen.

Skärmbild från uppgiftsbanken som finns på vatternliv.se.

Lärarhandledning Sollådan från Karlstad kommun

Lärarhandledningen Sollådan Småkryp i vatten som tagits fram av Karlstad kommun innehåller förslag på övningar, lekar, uppgifter med mera.

Klossköping - handledning med idéer och lektionsupplägg

Myndigheten för samhällskydd och beredskap (MSB) har tagit fram handledningen Klossköping som på ett lekfullt sätt öka elevernas kunskap om översvämningar. Ni bygger själva upp ert Klossköping som ni vill ha det. I handledningen finns tips och idéer om lektionsupplägg samt enkla bygginstruktioner som kan vara till hjälp och inspiration.

Från Vattenriket i Kristianstad

Vattenrikeblomman är ett analysverktyg där deltagarna upptäcker, undersöker och poängsätter olika ekosystemtjänster på plats ute i naturen. Blomman används tillsammans med en bank av konkreta uppdrag.

Vattenrikesnurran är ett verktyg för att ta reda på hur en bäck eller mindre å mår. Och vilka värden och nyttor vattendraget har.

Bland vattenfisar och virvelmarkar i Vattenriket är en liten skrift om vanliga småkryp med tips på hur man fångar och artbestämmer dem.

Från Lygnerns vattenråd, vattnet i skolan

Bestämningsblad - småkryp i vatten.

Skolprojektet VIRTUE

Genom skolprojektet VIRTUE kan lärare och elever lära sig om och mäta biologisk mångfald i olika vattenmiljöer. Inom projektet finns bestämningshjälp för vattenlevande arter och undervisningsresurser. Det finns också en funktion där ni kan rapportera in era observationer ute i fält.
Bestämningshjälp för djurarter/grupper i sötvatten Undervisningsresurser Rapporteringsfunktion
Natur i fokus

I samarbete med Rååns Vattenråd, Segeåns Vattendragsförbund och Vattenråd och Region Skåne har Natur i fokus tagit fram roliga och pedagogiska övningar och material. Kika in på deras hemsida och lös ett korsord, ta del av memoryspel och lär dig mer om hur de arbetar med undersökningar av vattendrag.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tips på utomhuspedagogiska övningar och material | slu.se

# data[].attributes.attachment_link.description
På den här sidan listas övningar och material för er som håller aktiviteter utomhus i sötvattensmiljöer - för alla slags målgrupper. Saknar du något? Vi vill gärna bygga ut sidan mer med flera tips...

# data[].attributes.body
Bra tema att ha med januari-mars för åk 1-2. Inspiration för aktiviteter som kan vara ämnesövergripande med MA, MO, BK, GY. Dokumentet visar olika alternativ som kan göras i skolgården, klassrummet och i närskogen/parken.

# data[].attributes.body
Bra att ha med för omgivningslära, kan besvara frågor som: Vad äter de fåglar som stannar kvar över vintern? Vad händer med insekterna på vintern? Det är möjligt att alla hittar inte ett småkryp när de går och letar.

Material:

Vit duk

Liten genomskinlig burk

Lupp

Dela eleverna i grupper på 3-4 och ge varje grupp en vit duck och en liten burk. Eleverna instrueras att försöka hitta insekter som gömmer sig i träden. De ska hitta ett träd i omgivningen, lägga duken under grenarna och skaka på trädet/grenarna (vänligt!). Eleverna ska sedan titta över duken ifall de kan se något småkryp som har fallit från trädet.

# data[].attributes.body
En tafatt lek där elever får bekanta sig med de tre element som behövs för att få eld: syre, värme och bränsle. Bra ämnesövergripande med fysik samt ett bra sätt att få eleverna i rörelse om de börjar ha kallt. Elever får också möjligheten att lära sig genom rörelse/lek.

Material som kan vara bra att ha:

En bild på alla tre element för att få eld

Inplastade bilder på de tre element (separata)

Band för fasttagarna

Reglerna är följande:

En/Flera elever väljs för att vara fasttagare

Resterande elever får varsitt kort med ett av elementen: syre, värme eller bränsle.

Gränserna för var man får röra sig bestäms av läraren samt var fängelset ska vara. Bilden på alla tre element för att få eld lämnas i fängelset.

När en elev har blivit tagen av en fasttagare får de gå till fängelse. De får bara frigöras när de kan hitta de andra två element från två andra elever som har blivit fasttagna (de inplastade bilder med varsitt element).

När alla tre element sammanförs i fängelset får de tre eleverna ropa "Stick och brinn!" och de får springa ut ur fängelset och fortsätta leka.

# data[].attributes.body
Aktivitet från Stiftelsen Erik Johan Ljungbergs utbildningsfond, Naturskoleföreningen, Molander, K., & Gulve, I. (2005). Att lära in matematik ute (2. uppl.). Naturskoleföreningen ; Stiftelsen Erik Johan Ljungbergs utbildningsfond.

Tal i bråkform kan vara en svår nöt att knäcka för många elever och jag anser att det kan vara värdefullt för elever att få uppleva bråktal med så många olika representationer och konkret material som möjligt. Denna aktivitet öppnar upp för diskussioner om bråktal för elever samt håller dem aktiva i sitt lärande (särskilt om läraren förbereder med produktiva frågor).

Material som behövs är en vit duk att sätta saker på och/eller något att samla föremål i.

Elever uppmanas i par att samla på föremål som de kan hitta i sin omgivning. Föremålen kan sedan sorteras på den vita duken och grupperas i hälften, tredjedelar, fjärdedelar osv. Elever kan också uppmanas att hitta föremål enligt instruktioner: kottar, hälften grankottar och andra hälften tallkottar. En tredjedel röda föremål, en tredjedel gula föremål, en tredjedel gröna föremål (färger kan anpassas beroende på årstid).

# data[].attributes.body
GTK är ett exempel av en organisation som man som klasslärare kan samarbeta med. I kontexten av utomhuspedagogiskt inriktad verksamhet kan elever ha frågor om, exempelvis, mineral som man inte kan besvara i stunden men genom att undersöka senare i klassrummet eller i samarbete med GTK kan man komma fram till ett svar.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geologiska forskningscentralen GTK - Lösningar för att påskynda övergången till en hållbar, koldioxidneutral värld | -

# data[].attributes.attachment_link.description
Geologiska forskningscentralen GTK producerar opartisk forskningsdata och tjänster för näringslivets och samhällets behov för att påskynda övergången till en hållbar, koldioxidneutral värld.

# data[].attributes.body
Museipedagoger är en bra resurs att använda i museum där de kan agera som guider eller organisera inslag av aktiviteter som kan göras i ett museum. Som lärare ska man också förbereda sig själv med produktiva frågor som kan ställas till sina elever. De kan annars ofta hamna i en situation där eleverna ska bara ta in information utan att tänka själva eller undersöka sin omgivning. Produktiva frågor ska också vara kopplade till området som behandlas i klassrummet för att reflektion och vidare lärande kan ske.

Exempel på produktiva frågor från museibesöket i Österbottens museum:

Hur många vingar har getingen?

Var tror du sälens öron är?

Vilka skillnader hittar du mellan talgoxen och blåmesen?

Vilka likheter har fåglarna du ser här?

Varför har fåglar olika näbbar och fötter?

# data[].attributes.body
När lektioner eller inslag hålls utomhus är det viktigt att arbetsformen inte ser ut som det gör i ett klassrum. Hur vi arbetar i ett klassrum är starkt förknippat med väggarna och möblerna som begränsar våra kroppar och tankar. Därför kan grupparbete utomhus organiseras på olika sätt. De sätt som nämns här kommer från Kapitel 2 i Brügge, B., Glantz, M., Sandell, M. (2007). Friluftslivets pedagogik. Liber.

Förmedlingsmodellen:

Som lärare står man framför gruppen och tar expert-rollen. Gruppen lyssnar och lyder medan läraren visar, bestämmer och förklarar till exempel om en art eller var hemboet ska vara. Gruppen bestämmer inte om innehållet.

Bra om man snabbt vill få ut ett budskap till hela gruppen.(s. 33)

Den lilla gruppen:

Relaterad till smågrupper som organiseras i klassrum: kortvariga och utan ledare i gruppen. Arbetetsuppgifterna kommer direkt från läraren som bestämmer vad, hur och hur länge de ska arbeta.

Smågrupper kan här ofta vara en organisatorisk lösning för att få alla aktiva. (s. 34)

Patrullsystemet:

Till skillnad från den lilla gruppen fungerar patrullsystemet med en ledare i varje grupp och gruppens samhörighet är mycket viktig. Läraren samlar med patrulledare för att tillsammans planera och ta beslut för hela gruppen men mestadels av ansvaret överlämnas till patrulledarna. Grupperna kan representeras med namn, symboler eller färger som man gör i skolan. Detta system kan vara användbart under längre pass utomhus eller som en del av ett längre sekvens där gruppen är densamma inom- och utomhus.

Patrullen (...) håller ihop i vått och torrt sedan man successivt arbetat fram en "patrullkänsla". (s. 34)

Den självstyrande gruppen:

En grupp utan formell ledare och styr sig själv. Behöver inga instruktioner från läraren och sköter allting. Självstyrande gruppen kan vara bra för grupper där elever är mycket självgående eller där arbetsuppgifter är en del av en större sekvens som eleverna har varit med och organiserat.

Din roll som ledare kännetecknas av att du i regel låter saker oh ting ske utan din påverkan. (s. 35)

# data[].attributes.body
Scoutwebbsidor har goda resurser för aktiviteter som kan vara både roliga och läringsrika.

# data[].attributes.attachment_link.description
Här finns kreativa övningar för dig som ska skapa aktiviteter för barn och unga. Materialet är framtaget för scouter, men mycket innehållet passar lika bra för annan typ av verksamhet, som till exempel fritidsverksamhet, i skola eller i ett idrottslag. Hoppas ni hittar något som passar er.