# data[].attributes.body
-Perustettiin vuonna 1926
-Sai aluksi toimiluvan eli ei perustunut lainsäädäntöön
-1935 valtion omistamat suurimmat yksittäiset radioasemat luovutettiin lailla Ylelle, jossa oli ehto, että muut toimijat eivät saa toimilupaa yleisradiotoimintaan.
-Vuoden 1998 laki radio- ja televisiotoiminnasta mahdollisti muillekin toimijoille oman toimiluvan

# data[].attributes.body
-Perustettiin ensin radioksi (rahoitus ja kiinnostus vain siinä)
-Ylen tehtävänä silloin oli olla "isänmaallisen mielipiteen luoja ja sillanrakentaja kaupunkien ja maaseudun välillä hävittäen siten välimatkat"
- Pyritään luomaan yhteisymmärrystä ja rakentavaa yhteistyötä Ylen kanavia seuraavan yleisön kanssa.
-Ohjelmat olivat lasten ohjelmia, musiikkia ja kielten opetusta. Ulkomaan kielten opetusohjelmilla haluttiin sivistää ja kansainvälistää.
-1957 kuitenkin aloitettiin ensimmäiset testilähetykset televisioon, ja vakinaiset alkoivat vuotta myöhemmin nimellä Suomen Televisio
-Kotimaiset elokuvat ja urheilu vetivät katsojia, ja 1964 puolen miljoonan tv-luvan raja meni rikki (ei vielä veroa, vaan rahoitus lupamaksuilla)
-1965 aloitettiin toimittaa myös uutisia, mikä oli vaikuttava yhteiskunnallinen teko
-Ajan kuluessa Ylen tehtäväkenttä ja viestintävälineet ovat laajentuneet digitalisaation myötä, mutta peruspyrkimys yhteistyöstä yleisön kanssa on säilynyt

# data[].attributes.body
-Ylen ylin päättävä elin on hallintoneuvosto (21 jäsentä), joka päättää strategiasta ja valvoo ohjelmatoimintaa
-Ylellä on myös hallitus (5-8 jäsentä), toimitusjohtaja (Merja Ylä-Anttila, 2022) ja johtoryhmä
-Vastaavat toimittajat huolehtivat lain ja eettisten ohjeiden noudattamisesta
-Sisäisellä valvonnalla varmistetaan informaation luotettavuus, tehokas johtaminen, voimavarojen taloudellinen ja tehokas käyttö sekä lakien ja ohjeiden noudattaminen
-Ylen toiminnasta säädetään Laissa Yleisradio Oy:stä. Lisäksi toimintaa ohjaavat eri säädökset, toimintaperiaatteet ja ohjeistukset

# data[].attributes.body
-Julkinen palvelu tarkoittaa valtion ja kunnan tarjoamaa yleensä verorahoilla tuotettua palvelua
-Käytännössä Ylen sisältö ei sisällä maksumuureja tai mainontaa
-Vähemmistökielten tekstimuotoiset sisällöt

# data[].attributes.body
https://sananvapauteen.fi/artikkeli/914
https://fi.wikipedia.org/wiki/Yleisradio
https://yle.fi/aihe/artikkeli/2015/01/11/ylen-historia
http://yöradio.fi/yleisradion-syntyhistoria/
https://yle.fi/aihe/yleisradio/organisaatio
https://yle.fi/aihe/s/yleisradio/ylen-toimitusjohtaja-ja-johtoryhma
https://fi.wikipedia.org/wiki/Yleisradiovero
https://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931380

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Riku Neuvonen

Langattoman lennättimen eli sähköisen viestinnän ensimmäiset askeleet otettiin Suomessa jo Venäjän vallan aikana. Itsenäistymisen jälkeen radiosta ja radiotoiminnasta tuli sähköisen viestinnän tärkein muoto.

Yleisradio perustetaan

Suomessa radiotoimintaa ei heti perustettu valtion monopoliksi vaan vuonna 1919 säädettiin, että oikeuden pitää laitteita ja harrastaa toimintaa langattomilla lennättimillä saa hakemuksella. Venäjän vallan aikana ja itsenäistymisen alkuvuosina tehtiinkin erilaisia radiokokeiluja. Radion merkitys kasvoi joukkoviestimenä ja Yleisradio perustettiin vuonna 1926. Yleisradion perustaminen ei perustunut lainsäädäntöön vaan Yleisradio sai muiden radiotoimijoiden, jotka olivat pääsääntöisesti paikallisia radioyhdistyksiä, tapaan toimiluvan.

Vuoteen 1934 mennessä valtio oli hankkinut omistukseensa suurimman osan yksityisistä radioasemista. Tämä omaisuus luovutettiin lailla Yleisradiolle vuonna 1935 ja toimilupaan kirjattiin ehto, että muut toimijat eivät saa toimilupaa yleisradiotoimintaan. Sotien jälkeen vuonna 1948 Yleisradion hallintoneuvoston valinta siirrettiin eduskunnalle. Aiemmin valtioneuvostolla ja kulkulaitosministeriöllä oli oikeus puuttua Yleisradion ohjelmiin ja oikeutta myös käytettiin.

Monopoli vahvistetaan ja puretaan

Yleisradiolla ei ollut merkittäviä televisiokokeiluja, joten yksityiset toimijat saivat etulyöntiaseman. Tekniikan edistämissäätiön kautta syntynyt TES TV sai vuonna 1956 toimiluvan televisiotoimintaan, jota rahoitettiin mainostuloilla. Yleisradion toimiluvassa mainonta oli kielletty. Vuonna 1957 perustettiin mainostelevisio MTV, joka ei saanut omaa toimilupaa vaan toimi Yleisradion toimiluvan puitteissa ja vuokrasi Yleisradiolta lähetysaikaa, jota rahoitettiin mainosten myynnillä. Samalla YLEn toimiluvasta poistettiin mainostamiskielto. Vuonna 1964 Yleisradio osti TES TV:n, jonka toimilupa samalla peruttiin. Yleisradion toiminnan saattamisesta lakisääteiseksi keskusteltiin, mutta mitään ei tapahtunut.

Laki Yleisradiosta säädettiin vuonna 1993 kun paikallisradiokokeilu vuonna 1985 oli jo murtanut YLEn radiomonopolin ja televisiotoimintaan oli myös useampia halukkaita tulijoita myös antenniverkkoon. Kaapeliverkossa kilpailu oli avattu vuoden 1987 kaapelilähetystoimintalaissa, jonka mukaan toimilupa tuli myöntää kaikille ehdot täyttäville hakijoille. Vuoden 1998 laki radio- ja televisiotoiminnasta päätti kokokaan toimilupamonopolin myös televisiotoiminnassa mahdollistamalla muille toimijoille oman toimiluvan. Aikaisempaa menettelyä, jossa muut toimijat toimivat YLEn toimiluvan puitteissa ja siitä riippuvaisena pidettiin myös EU:n säännösten vastaisena.

Yleisradio on osakeyhtiö, jonka osakekannasta valtio omistaa lähes kaiken. Yleisradion rahoitus perustui vuosikymmenten ajan radioaaltoja vastaanottamaan kykenevän televisiolaitteen hallintaan. Vuodesta 2013 alkaen televisiolupamaksu on korvattu Yle-verolla, jonka ylä- ja alaraja on määritelty.

# data[].attributes.attachment_link.title
Yleisradiosta monopoli - Tiellä sananvapauteen

# data[].attributes.attachment_link.description
Riku Neuvonen Langattoman lennättimen eli sähköisen viestinnän ensimmäiset askeleet otettiin Suomessa jo Venäjän vallan aikana. Itsenäistymisen jälkeen radiosta ja radiotoiminnasta tuli sähköisen viestinnän tärkein muoto. Suomessa radiotoimintaa ei heti perustettu valtion monopoliksi vaan vuonna 1919 säädettiin, että oikeuden pitää laitteita ja harrastaa toimintaa langattomilla lennättimillä saa hakemuksella.

# data[].attributes.body
-2013 alkaen rahoitus muodostuu yleisradioveron tuotoista (aiemmin televisiomaksu)
-Vero maksetaan, vaikkei käyttäisikään Ylen kanavia (myös yritykset) ja se määräytyy tulojen mukaan
-Tavoitteena saavutettavuus, luotettavuus, vuorovaikutuksen ylläpitäminen sekä mainostamattomuus