# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Spletno mesto Statističnega urada RS uporablja piškotke za analizo obiska ter za zagotavljanje spletne storitve in funkcionalnosti, saj teh brez piškotkov ne bi moglo nuditi. Ali se strinjate z namestitvijo piškotkov? Več o piškotkih

Ne strinjam se Strinjam se

# data[].attributes.attachment_link.description
Spletno mesto Statističnega urada RS uporablja piškotke za analizo obiska ter za zagotavljanje spletne storitve in funkcionalnosti, saj teh brez piškotkov ne bi moglo nuditi. Ali se strinjate z namestitvijo piškotkov? Več o piškotkih Ne strinjam se Strinjam se

# data[].attributes.body
https://www.stat.si/StatWeb/Field/Index/13/113

https://www.renovablesverdes.com/sl/eutrofizacion/

https://eucbeniki.sio.si/kemija1/588/index2.html

https://www.nijz.si/sl/kolera

https://sl.warbletoncouncil.org/importancia-agua-para-vida-16742

# data[].attributes.body
Mislim, da se ljudje včasih premalo zavedamo, da brez vode praktično ne moremo živeti in jo premalo cenimo.  Z vsem onesnaževanjem, industrijo, odplakami, ki jih spuščamo v reke, morja, in trošenje vode za brez zveze si uničujemo naš vir življenja.
Eden poglavitnih ciljev sodobne družbe bi moralo biti trajnostno ravnanje z vodo in vodnimi viri. Potreben je razvoj zavesti, znanja, postopkov ... Ustanove je treba spodbujati k uporabi zemlje in vode na celovit in razumen način. Samo tak način ravnanja omogoča ohranjanje kakovosti in količine vodnih virov za ljudi in ekosisteme, ki podpirajo delovanje ljudi.

# data[].attributes.body
Voda ima samočistilno sposobnost, vendar jo je človek ponekod onesnažil do te mere, da je le ta močno zmanjšana.

Kakovost vode definiramo kot niz fizikalnih, kemijskih in bioloških parametrov, ki jih ta voda predstavlja in ki jih ima, ki lahko življenje organizmov, ki v njem živijo . Za to mora imeti več značilnosti:

Brez snovi in ​​mikroorganizmov, ki so nevarni za potrošnike.

Brez snovi, ki mu dajejo neprijetne lastnosti za uživanje (barva, motnost, vonj, okus).

Da bi vedeli, v kakšnem stanju je voda, moramo primerjati parametre, pridobljene po laboratorijski analizi, z nekaterimi standardnimi kakovostnimi vodami. ( Okvirna direktiva o vodah) . Cilj te direktive je ohraniti dobro ekološko in kemijsko vodo. Dobro kemijsko stanje vode je, če nobena povprečna letna vrednost kemikalij (kadmij, živo srebro, endosulfan …) ne presega okoljske standardne kakovosti, ki je določena po evropski direktivi. Ekološko stanje vode je odraz kakovostne strukture in delovanja vodnih ekosistemov.

# data[].attributes.body
to je izguba naravnih lastnosti vode in njenih sestav zaradi zunanjih naravnih ali umetniških dejavnikov

primer je evtrofikacija

# data[].attributes.body
-večina rek v II. v III. kakovostnem razredu

-ne onesnažene samo nekatere gorske reke (Soča,

Savinja)

-zelo onesnažene reke v nižinskih predelih(Mura, Notranjska

Reka, Paka, Voglajna, Meža, Idrijca, Drava, Ljubljanica, Krka..)

-vedno bolj onesnažena jezera

(plošča pretok, izpuščanje kanalizacije...)
- morje zaenkrat ni nevarno
-ogroženi kraški izviri, podtalnica

-izlivi kemičnih snovi v prometnih nesrečah – uničenje

podtalne vode

# data[].attributes.body
Onesnaževanje lahko razdelimo na naravno in onesnaževanje, ki ga povzroča človek

-naravno onesnaževanje-

povzroča narava s svojim spreminjanjem. Tako dobimo

onesnaženje zaradi odpadnega listja raztapljanje določenih kamnin, prek katerih teče

voda, in nenazadnje onesnaženje z zemljino, ki ga povzroča močno deževje.

-Onesnaževanje, ki ga povzroča človek s svojo dejavnostjo tako v naseljih (komunalne odpadne vode) kot z intenzivnim kmetijstvom (kmetijske odpadne vode) in industrijo (tehnološke odpadne vode)

Glede na vrsto nevarnih snovi so v vodnem okolju posebej nevarne kovine, predvsem živo srebro in kadmij in klorirani ogljikovodiki (DDT, aldrin, endrin...). V Sloveniji je uporaba teh škropiv (pesticidi) prepovedana.  Manj nevarne same po sebi niso nevarne,vendar pa povzročajo onesnaževanje. Med te snovi štejemo predvsem nekatere kovine in   njihove   spojine  (cink,   baker,   nikelj,   krom,   selen,   arzen,   antimon,   molibden, kositer....) V Sloveniji industrijski obrati odvedejo v vodotoke predvsem  težke kovine in njihove spojine kot so: cink, nikelj, krom,  svinec, živo srebro in kadmij.

Raziskave kažejo, da se stanje slovenskih vodotokov izboljšuje  in da se znižuje

vsebnost nevarnih snovi v vodah, kar je posledica izgradnje komunalnih čistilnih

naprav in industrijskih čistilnih naprav.

# data[].attributes.headline
Zaradi onesnaženosti vode, pride lahko tudi do raznih bolezni... Primer: KOLERA

# data[].attributes.subject
Zaradi onesnaženosti vode, pride lahko tudi do raznih bolezni... Primer: KOLERA

# data[].attributes.body
Kolera je akutna nalezljiva epidemična črevesna bolezen. Povzroča jo bakterija Vibrio cholerae. Glavna simptoma sta driska in bruhanje. Bolnik izgublja vodo in elektrolit. Pojavi se lahko odpoved obtočil in šok. Bolezen je smrtna v 25–50 % primerov. Okužba se primarno prenaša z onesnaženo pitno vodo in hrano, ki je bila v stiku z blatom okužene osebe, lahko tudi tiste, ki nimajo simptomov.

# data[].attributes.body
Voda ima lastnost, da se lahko očisti brez sodelovanja človeka. Samočiščenje ima dva dela:

1. biološki del, kjer se razrgradljive sestavine, ki onesnažujejo vodo, razgradijo v okolju prijazne snovi

2.nebiološki del, ki pomeni delovanje fizikalno kemijskih dejavnikov (usedanje, razredčevanje, izhlapevanje).

V vseh vodah, ki so razmeroma čiste, obstajajo živi organizmi, ki za sabo puščajo veliko organskih delcev.

Onesnažene vode se očistijo, če le ni onesnaženost premočna in če tok reke ni prekratek.

# data[].attributes.body
Nekatere organizme najdemo samo v neonesnaženih vodah. Tem organizmom pravimo   bioindikatorji   oziroma   pokazatelji   onesnaženosti   voda.   Glede   na prisotnost bioindikatorjev lahko sklepamo, kakšna je onesnaženost vode

# data[].attributes.body
Evtrofikacija vode je naravni proces v vodnih ekosistemih, ki nastane z obogatitvijo hranilnih snovi, ki jih proizvajajo odvečne organske snovi izpuščene v reke in jezera zaradi človekovih dejavnosti.
V zadnjih 200 letih je človek pospešil procese evtrofikacije, pri čemer je spremenil tako kakovost vode kot strukturo bioloških skupnosti, ki v njej živijo.
Evtrofikacija povzroča množično rast mikroalg ki vodo obarva zeleno. Ta barva povzroči, da sončna svetloba ne pride v spodnje plasti vode, zato alge na tej ravni ne prejemajo svetlobe za fotosintezo, kar vodi do smrti alg. Smrt alg povzroči dodaten prispevek organske snovi, tako da kraj postane okolje z nizko vsebnostjo kisika.

# data[].attributes.body
Evtrofikacija voda se ne zgodi takoj, ampak ima več stopenj:

1.Oligotrofna stopnja:
- To je običajno normalno in zdravo stanje ekosistemov.
- V oligotrofni fazi je voda precej prosojnosti in v njej obstajajo živali, ki dihajo in filtrirajo.

2.Oskrba s hranili
Nenormalna zaloga hranil je lahko občasna, nesreča ali sčasoma postane nekaj neprekinjenega. Če občasno pride do razlitja, ki v rekah povzroči presežek hranil, se lahko ekosistem obnovi. Če pa dodatna zaloga hranil začne biti neprekinjena,   se bo začela eksplozivna rast rastlin in alg. Tiste ki so fotosintetske bodo dale zeleno barvo in onemogočili rastlinam pod njimi, da bi prišle do svetlobe, ki jo potrebujejo, zato umrejo- da je velik problem.

situacija v tej fazi je taka: veliko hranil za veliko prebivalstvo. Vendar se ta situacija ne more dolgo nadaljevati, predvsem zato, ker populacije izčrpajo hranila in na koncu umirajo in se vračajo na dno reke ali jezera.

3.evtrofna stopnja

Odmrlo organsko snov na dnu razgradijo bakterije, ki porabijo kisik, in lahko tvorijo tudi toksine, ki so smrtni za rastline in živali.

Odsotnost kisika povzroči, da mehkuž na dnu poginejo, ribe in raki pa poginejo ali pobegnejo na neprizadeta območje. Pojavijo se lahko invazivne vrste, ki so vajene pomanjkanja kisika (na primer mrena in ostriž lahko izpodrinejo lososa in postrvi).

Če je evtrofikacija zelo izrazita, se na dnu območja brez kisika, v katerem je voda pregosta, temna in hladna in ne dopušča rasti alg ali živali.

# data[].attributes.body
Do evtrofikacije voda lahko pride na različne načine, tako naravne kot človeške. Skoraj vsi primeri evtrofikacije vode po vsem svetu so posledica človekovih dejavnosti.
GLAVNI VZROKI:
- kmetijstvo ( dušikova gnojila)
- govedoreja ( živalski iztrebki- amoniak)
- komunalni odpadki ( fosfatni detergenti)
- gozdarstvo
- onesnaževanje zraka ( dušik)
- industrija

# data[].attributes.body
Ko pride do evtrofikacije, voda  izgubi potencialno uporabo , za katero je namenjena, in povzroči tudi smrtnost živalskih vrst , razgradnjo vode in rast mikroorganizmov (večinoma bakterija).

Poleg tega mikroorganizmi ob številnih priložnostih predstavljajo za zdravje ljudi, ki veljajo za patogene, ki se prenašajo z vodo.

Evtrofikacija spremeni značilnosti okolice vodnih ekosistemov, spreminjanje prehranjevalnih verige in povečanje entropije (motnje) ekosistema. To ima, kot so izguba biotske raznovrstnosti ekosistemih, posledice ekološko neravnovesje, saj se z manj vrstami medsebojnih interakcij bogastva in genetske variabilnosti učinkovitosti.
Ko območje izgubi potencial ali naravno biotsko raznovrstnost, se vrste razmnožujejo in zasedajo niše, ki so jih prej zgradile druge vrste. Ekološke posledice evtrofikacije vode spremljajo gospodarske posledice. Izguba pitne vode in dobro stanje rek in jezer vodi v gospodarske izgube.

# data[].attributes.body
To je citat Leonarda da Vincija, ki po mojem mnenju popolnoma drži, saj voda:
- je poglavitna sestavina živih bitij
- je bistvenega pomena za življenje
- vzdržuje in povezuje vse ekosisteme planeta
- je obnovljiv vir
- vpliva na podnebje, v katerem živimo
- prenaša hranilne snovi
- je odlično topilo za snovi snovi in ​​z kemično spojino
- povzroči veliko planetarno kroženje

# data[].attributes.body
-voda nas spremlja povsod. Pokriva približno 70,9 % zemeljske površine, večinoma v morjih in oceanih.
-njeno pomanjkanje pomeni grožnjo posameznikovemu zdravju in obstoju ekosistemov
- uporabnost vode je razvidna iz vseh dejavnosti življenja
- je življenjsko okolje vseh živih bitij, ki živijo v kopenskih tekočih aličih vodah , v morju ali oceanih
- igra vlogo v svetovnem gospodarstvu. Človek uporablja v različnih dejavnostih: javna oskrba z vodo, pridelava hrane, proizvodnja jo živil, higiena, odstranjevanje odplak, zdravje, rekreacija, pridobivanje energije,... Približno 70 % sladke vode, ki jo porabijo ljudje, porabijo v gospodarstvu, velike količine vode, ledu in pare uporabljajo tudi za hlajenje in ogrevanje v industriji, voda je tudi osrednjega pomena za gospodinjstvo, šport in druge oblike zabave, kot so plavanje, čolnarjenje, deskanje, športni ribolov, potapljanje, drsanje in smučanje...