# data[].attributes.headline
אנתרופוקן- העידן החדש של האדם.  עידן הזהב של הפלסטיק (שיעור 7)

# data[].attributes.subject
אנתרופוקן- העידן החדש של האדם.  עידן הזהב של הפלסטיק (שיעור 7)

# data[].attributes.body
החברה, האטמוספרה, הקרקע מעוצבות על-ידי גורם אחד מרכזי והוא האדם.  הקרקע היא שכבה שלמה  תוצר של האדם. האדם של אחרי המהפכה התעשייתית, שמייצר חומרים ושואב את הקרקע, שואב את משאבי הקרקע ומייצר חומרים אחרים.

בסרטון מוצגת משאלתו של מלך מידאס מהאלים שכל מה שיגע בו יהפוך לזהב.
בהקבלה לבני האדם גם אנחנו קיבלנו משאלה דומה כאשר למדנו איך להפוך את הפלסטיק, חומר חום ומסריח לקסם.

הפלסטיק חדר לכל מעגלי הסביבה, לבעלי החיים, לגוף האדם.
הפלסטיק קל לייצור והוא יכול להתעצב כמעט בכל צורה.

זו גם אחת הסיבות לשכיחות ולהופעתו המירבית בחיי היומיום.  עידן הזהב של הפלסטיק

טלפונים, בגדים, מוצרי חשמל, בתים, מכוניות אלה רק חלק קטן מחפצים המכילים פלסטיק, חומר שלוקח לו בין 500-1000 שנים להתכלות. 79% מהפלסטיק נשאר בסביבה, שחלקו מגיע לאוקיינוסים, לבעלי החיים על כן הוא נמצא בקרקע, חלק מהשכבות עליהם דיברו באנתרופוקן.

# data[].attributes.attachment_link.title
Plastic Pollution: How Humans are Turning the World into Plastic

# data[].attributes.headline
המפנה המטריאלי- הביוגרפיה של החפצים (שיעור 4)

# data[].attributes.subject
המפנה המטריאלי- הביוגרפיה של החפצים (שיעור 4)

# data[].attributes.body
המפנה המטריאלי פירושו גילוי מחדש של חפצים, עצמים ואובייקטים. כלומר, בחינת החיים החברתיים של החפצים, אנתרופולוגיה של התרבות החומרית.
הסרטון מציג את החיים החברתיים שיש למגף האלסטי האוסטרלי, חפץ שנתפס כפאסיבי ודומם.
המגף עבר מספר גלגולים ותדמיתו מעוצבת בהתאם לבני התרבות הנועלים אותו.
לדוגמא: בתרבות בישראל, המגף בלנסטון כבר שנים לא רק מגף עבודה, אלא מותג ומוצר אופנתי מקובל בחברה בקרב צעירים ומהווה סמל סטטוס למי שנועל את הנעל. לעומת זאת, באוסטרליה שהיא מדינת המקור שייצרה את הנעל, משווקים את המגף כנעל למטרת עבודה, כנעל נוחה ואלסטית לעבודת בשטח ובחוץ כגון: חקלאות.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן - דיגיטל

# data[].attributes.attachment_link.title
כאן סקרנים | איך הגיעו לישראל מגפי העבודה האוסטרליים?

# data[].attributes.headline
מדע טכנולוגיה ופוסט הומוניזם (שיעור 8)

# data[].attributes.subject
מדע טכנולוגיה ופוסט הומוניזם (שיעור 8)

# data[].attributes.body
הגישה הפוסט הומוניזם מנסה להבין ולאמוד את האפשרויות להתגבר על מגבלות ביולוגיות של הפרט באמצעות קדמה טכנולוגית.

מושג מרכזי הוא "הסייבורג" שילוב של האדם והמכונה. כתוצאה מכן, האדם בחלקו ביולוגי ומכאני. במציאות המרובדת והעשירה בטכנולוגיה אנו נחשפים להרבה אינטראקציות בין האדם והמכונה כאשר לאנשים רבים יש עזרים טכנולוגים בגופם כמו קוצב לב, מכשירי שמיעה. גם השימוש המירבי באמצעים טכנולוגים כמו פלאפונים, אוזניות אלחוטיות, מחשבים ניידים מהווים חלק מהגדרת הסייבורג

# data[].attributes.attachment_link.title
לראשונה בעולם: לב הודפס במדפסת תלת מימד

# data[].attributes.headline
המפנה האונטולוגי (שיעור 3)

# data[].attributes.subject
המפנה האונטולוגי (שיעור 3)

# data[].attributes.body
על-מנת להבין את המפנה יש צורך להבין את שלושת המושגים הבאים:
אונטולוגיה- תורת ה"יש", ה"קיים", כלומר, מה פיזית אני רואה בטבע בעזרת החושים.

אפיסטמולוגיה- הידע שלנו בנוגע למה שיש, מה אני יודעת על מה שקיים?

תרבות- פרקטיקות שמסייעות לנו להבין ולחיות בעולם.

כיסוי הראש אצל נשים היא תופעה החוצה תקופות, מגדרים תרבויות, וגבולות טריטוריאליים. כפי שהמפנה מדגיש, אנו חיים בעולמות שונים. ניתן לראות כיצד נשים מתנהלות אחרת בהתאם לאפיסטמולוגיה שלהן, לסיבות והמשמעויות.

חלק מהסיבות שנאמרו להטיית כיסוי ראש היו "זאת ההלכה", "בשביל שידעו שאני נשואה". סיבות אחרות היו כחלק מדרישות הדת, "אני שמה בגלל שאני מאמינה באלוהים ואוהבת אותו ואני אוהבת לשמור על מה שהוא ביקש", "חלק ממה שאני מאמינה".

על כן, כל אדם יעניק משמעות שונה לכיסוי הראש. למשל, בתור נשים
חילוניות אנו נסתכל על כיסוי הראש כאמצעי לדיכוי.

לפי ד"ר אביטל דוידוביץ- אשד, סמלים תרבותיים הם לא עניין קבוע, הם דבר נזיל, משתנה בזמן, במקום, בהתאם לתרבות (כאן סקרנים, מאי 2020).

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן | דיגיטל - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
למה בתרבויות שונות נשים מכסות את הראש? | כאן סקרנים

# data[].attributes.headline
אנתרופולוגיה של רפואה: למה ליהודים  יש יותר מחלות (שיעור 10)

# data[].attributes.subject
אנתרופולוגיה של רפואה: למה ליהודים  יש יותר מחלות (שיעור 10)

# data[].attributes.body
אנתרופולוגיה רפואית היא חקר האופן שבו בריאות וחולי מעוצבים, נחווים ומובנים לאור כוחות גלובליים, היסטוריים ופוליטיים.

בסרטון מסבירים על הסטיגמות וההסברים שנתנו בעבר לשאלה מדוע יהודים סובלים יותר ממחלות. אחת מהתפיסות הייתה שהחלב של האם היהודייה הוא רעיל ולכן עליהם לתת לנשים מקבוצות אתניות אחרות להניק את התינוק.
כיום באמצעות התפתחות הטכנולוגיה והמדע על גנטיקה יש הסברים אחרים למחלות אלו.

ניתן לראות כיצד פרקטיקות של דרכי אבחון שונות לגבי מחלה מסוימת משפיעה לא רק על דרך התמודדות איתה כפרט, אלא כיצד קבוצה חברתית מסוימת משתקפת בעייני האחרות.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן - דיגיטל

# data[].attributes.attachment_link.title
למה ליהודים יש יותר מחלות (ואיך זה קשור לזה שג'ינג'ים לא באמת עומדים להיכחד)? | כאן סקרנים

# data[].attributes.headline
מדע, טכנולוגיה ופוסט הומניזם: STS  - סייבורג (שיעור 8 8)

# data[].attributes.subject
מדע, טכנולוגיה ופוסט הומניזם: STS  - סייבורג (שיעור 8 8)

# data[].attributes.body
על-פי דונה הרוואי, כיום הקו המפריד בין האורגני-טבעי-אנושי לבין
הטכנולוגי-לא אנושי רק הולך ומטשטש.

סייבורג – נקבע ב1960 בסיפור מדע בדיוני, כיום הוא אמיתי. זה אישיות שמשלבת מרכיבים גם ביולוגים וגם מלאכותיים. השילוב הזה משמר או מעצים יכולת טבעית, אנושית. כלומר לעשות משהו שהם לא יכלו או יכלו בעבר ולאפשר אותו. יצור ביולוגי עם תותב ביוני או מכשיר כמו רוברט עם רקמה ביולוגית.

ניל הרביסון הוא אומן ואקטיביסט אירי, עיוור צבעים מילדות, שבראשו הושתלה אנטנה המאפשרת לו להרגיש ולשמוע צבעים (כולל צבעים שהעין האנושית אינה מסוגלת לתפוס) באמצעות ויברציות שנקלטות בראשו.

חמישה אנשים בלבד, אחד בכל יבשת, קיבלו גישה לשלוח למוחו צבעים באמצעות הרשת. אלה יכולים לצבוע את חלומותיו אם הם מתקשרים בזמן שהוא ישן.

ב-2014 הוא ביצע הדגמה ציבורית כאשר ציור שנצבע על ידי קהל גדול בטיימס סקוור הועבר ישירות למוחו אונליין, והוא הצליח לזהות את הצבעים והצורות במלואם.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
world's first cyborg wants to hack your body - cnn

# data[].attributes.attachment_link.title
World's first cyborg wants to hack your body - CNN

# data[].attributes.attachment_link.description
Neil Harbisson is the world's first legally recognized cyborg. He has an antenna in his skull that gives him the ability to see color.

# data[].attributes.headline
משבר הייצוג: אנתרופולוגיה של רגשות- אינדונזיה: טקס קיצוני של הוצאת גופות והלבשתן (שיעור 2)

# data[].attributes.subject
משבר הייצוג: אנתרופולוגיה של רגשות- אינדונזיה: טקס קיצוני של הוצאת גופות והלבשתן (שיעור 2)

# data[].attributes.body
רנאטו רוזאלדו אנתרופולוג תרבותי ביצע עבודת שדה צפונית מזרחית למנילה כאשר מטרתו הייתה לבחון את הכוח התרבותי של רגשות.
זאת בעקבות המנהג התרבותי של עריפת ראשים הוא תפס את המנהג הזה כרדוד.

אך לאחר 14 שנים כשאיבד את אשתו, במוות טרגי הבין את כוחו האדיר ואת המשמעות של הכעס באבלות.
מסקנתו היא שכדי להבין את החוויה הרגשית של אדם חייבים להבין את מיקומו בשדה היחסים החברתיים.

לא מספיק לשאול מה הסיפור צריך לחוות אותו על בשרך

כך למשל, הכתבה מתארת טקס באינדונזיה בה אנשים מוצאים את גופות יקיריהם מהקברים שלהם במטרה לבלות איתם זמן.

מהתרבות שלנו פעולה זאת יכולה להיתפס כהזויה, אך למרות השוני בדרך התמודדות עם המוות, אפשר עדיין להתחבר למישור הרגשי שזה הגעגוע לאדם המת. בתרבות שלנו זה יתבטא באמצעות טקסי אזכרה למת, שבעה. אך בישראל וגם באינדונזיה אפשר לראות את שהטקסים נובעים מצרכים רגשיים אנושיים.

# data[].attributes.attachment_link.title
אינדונזיה: טקס קיצוני של הוצאת גופות והלבשתן

# data[].attributes.attachment_link.description
בכפר טוראג’ה חיה קהילה שאוהבת את המוות. כל 3 שנים הם מוציאים את גופותיהם של יקיריהם, מלבישים אותם בבגדים אופנתיים ומטיילים איתם ברחבי הכפר כאילו היו בחיים. היי סבתא!

# data[].attributes.headline
האנתרופוקן – עידן האדם (שיעור 7)

# data[].attributes.subject
האנתרופוקן – עידן האדם (שיעור 7)

# data[].attributes.body
אנתרופוקן הוא עידן האדם החדש או יותר נכון, העידן החדש של האדם. כשאנחנו אומרים את המושג הזה, אנחנו מבינים שעד עכשיו חשבנו שנוצרנו איכשהו ואנחנו חיים באבולוציה מסוימת ואנחנו כנראה בתהליך אבולוציוני נישאר כאן לנצח.

אבל כשאנחנו מדברים על המושג הזה אנחנו מדברים על עידן האדם, שבו האדם נמצא במרכז ואם זה עידן ופרק זמן – זה כבר אומר שייתכן ונדבר על תקופה אחרת שבה האדם לא יהיה במרכז או ייכחד לגמרי.

ההנחה הבסיסית שלנו, שבהנחה אבולוציוניות אנחנו נחיה כאן לנצח, עלול להיגמר. אנחנו נמצאים בעידן שבו האדם נמצא במרכז, אנחנו יודעים שזה לא תמיד היה ככה. בשנת 2000 פול קרוצן (Paul Crutzen) הכימאי שטבע את המונח מקבל פרס נובל בכימיה ומתייחס להשפעה האדירה שיש לבני האדם על כדור הארץ במאות השנים האחרונות.

בגאולוגיה יש תקופות היסטוריות שיצרו את הקרקע שעליה אנחנו לומדים. פול קרוצן לקח את הרעיון הזה של תקופות בזמן ששוקעות ומשתנות ואומר שאנחנו נמצאים בתקופה ש-הסביבה, החברה, האטמוספירה והקרקע מעוצבות על ידי גורם אחד מרכזי - האדם. קרוצן נותן את המודל הגיאולוגי וקורא לזה אנתרופוקן, הוא למעשה מניח שתבוא בעתיד שכבה אחרת שתהיה שונה מזו שהאדם נמצא בה.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון ון ליר בירושלים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אנחנו חיים בעידן שבו ההשקפות שלנו על הטבע משתנות. בעבר הטבע ניצב מול המתורבת, הביתי והחברתי. כיום, עם התקדמות המדע וההתפתחויות הטכנולוגיות, הניגוד בין הטבעי והלא-טבעי הולך ומיטשטש, הולך ונעלם. אובייקטים דיגיטליים "חכמים", טכנולוגיות רבייה חדשניות, סביבות וישויות מדומות, פתרונות רובוטיים במגוון תחומים, מיפוי הגנום האנושי - אלו רק דוגמאות אחדות לכוחות משני-מציאות שיש למדע היום. טביעת היד האנושית ניכרת בכל רובד של הטבעי כך שהמושג עצמו מאבד ממשמעותו. השפעת האנושות על הטבע כה דרמטית עד כי יש הסבורים שאנו חיים בעידן גיאולוגי חדש, עידן האדם - האנתרופוקן - עידן שסימן ההיכר שלו הוא חותמה העז של הפעילות האנושית בפלנטה.

מכון ון ליר מבקש לבחון את השינויים שהאנתרופוקן מחולל בתרבות שלנו. הנחת היסוד שלנו היא כי האנתרופוקן אינו נוגע רק בשינוי אקלימי, אלא גם בשינוי מהותי ובהרחבה של מה שאנחנו מבינים כ"ציוויליזציה": מדעי המוח מציעים הבנה חדשה של רגשות ואפילו של תפיסות מוסריות; הידע הגנטי מאתגר את מושגי השארות ואת תפיסת העצמי; הסביבות המדומות מבלבלות בין מציאות לבין יצירת מציאות; מהפכת התקשורת הדיגיטלית מזרימה אלינו מידע ללא הרף; חלק גדול מהאינטראקציה שלנו נעשה באמצעות חפצים, תוך כרסום הולך וגובר ביחסים האנושיים הבלתי אמצעיים; והסביבה הביתית והעירונית שלנו נבנית באמצעות מעקב, ניתוח ותקשורת בין עצמים שנחשבו פעם דוממים.

היחסים החברתיים שלנו מנוהלים יותר ויותר מול רובוטים, מכשירים חכמים, וסביבה אינטראקטיבית. במקביל, המחשבה הפוליטית שלנו הופכת להיות רגישה יותר לחייהן של ישויות לא אנושיות, כמו חיות וצמחים. אנחנו מפתחים אתיקה חדשה בנוגע להתנהלות חיי היומיום במציאות צרכנית פוסט-מודרנית. אנחנו נמנעים מפעולות עם חותמת פחמן כמו טיסה או אפילו משלוחים, אנחנו מבינים את האחריות של פעולותינו על דורות עתידיים שלא נפגוש לעולם, אנחנו מחשיבים את הסביבה לגורם בעל משמעות בהסדרים פוליטיים. כל אלה מצמיחים, באופן ספורדי, אתיקה חדשה של החיים האנושיים.

תמת "מדע, טכנולוגיה וציוויליזציה" במכון ון ליר מנסה להתמודד עם שאלות שונות הקשורות לעידן האנתרופוקן, כגון: מקומו של האדם מול הטבע ולשאלות של בריאה, הכחדה, שימור, גורל, אחריות, חטא ועונש; מעמדם האתי והמשפטי של "טרום עוברים עודפים" במרפאות הפריה חוץ גופית; האתגרים הרגולטיביים והאתיים העומדים בבסיס הקמת מאגרי מידע גנטיים לאומיים; ועוד.

פורסם: 27.7.2020
כתב: חגי בועז
צילום: h heyerlein

# data[].attributes.attachment_link.title
האנתרופוקן - עידן האדם - מכון ון ליר בירושלים

# data[].attributes.attachment_link.description
אנחנו חיים בעידן שבו ההשקפות שלנו על הטבע משתנות. בעבר הטבע ניצב מול המתורבת, הביתי והחברתי. כיום, עם התקדמות המדע וההתפתחויות הטכנולוגיות, הניגוד בין הטבעי והלא-טבעי הולך ומיטשטש, הולך ונעלם. אובייקטים דיגיטליים "חכמים", טכנולוגיות רבייה חדשניות, סביבות וישויות מדומות, פתרונות רובוטיים במגוון תחומים, מיפוי הגנום האנושי - אלו רק דוגמאות אחדות לכוחות משני-מציאות שיש למדע [...]

# data[].attributes.headline
תאורית "שחקן הרשת" - (שיעור 5)

# data[].attributes.subject
תאורית "שחקן הרשת" - (שיעור 5)

# data[].attributes.body
ברונו לאטור הוא אחד מאבות הגישה התיאורטית של "תיאוריית שחקן רשת" הטוענת כי כל דבר בעולם החברתי והטבעי נמצא בתוך מערכות דינאמיות של יחסים, והוא אינו יכול להתקיים מחוצה להן. התיאוריה מתמקדת במונחים של תהליכי עבודה, והיא מבקשת לבדוק מה למעשה מתרחש ברשת שבין שחקנים לבין אקטנטים ושיתוף הפעולה ביניהם.

טענתו היא שלשחקנים האנושיים ואקטנטים (הלא אנושיים) יש משקל ומעמד שווה בתהליך העבודה, שניהם משפיעים אחד על השני באופן סימטרי ולכן אין להפריד אותם בצורה דיכוטומית. בעקבות השיתוף הפעולה שלהם נוצר ייצור היברידי שיש לו מטרה חדשה.

# data[].attributes.attachment_link.title
לאטור - על תיווך טכני - פילוסופיה, סוציולוגיה, גנאולוגיה.

# data[].attributes.headline
המפנה האונטולוגי - גלגול נשמות (שיעור 3)

# data[].attributes.subject
המפנה האונטולוגי - גלגול נשמות (שיעור 3)

# data[].attributes.body
המפנה האונטולוגי והגישה הפרספקטיביסטית דורשים מאתנו להפסיק לנסות לפרש את האחר, אלא להתרכז במה שיש וקיים. כלומר, אנחנו מסתכלים על דברים שונים מנקודות מבט שונות בגלל שאנחנו חיים בעולמות שונים.

כך למשל, בכתבה מראים ילד דרוזי שאף על פי שהוא לעולם לא שמע את השפה האנגלית, הוא מדבר בשפה זו עם מבטא בריטי ברמת שפת אם.

לפי האמונה של הדרוזים, ולפי האפיסטמולוגיה שלהם הסיבה לכך נובעת כי מדובר בגלגול נשמות ובגלגול הקודם הוא דיבר אנגלית.
לעומת זאת, אנשי מקצוע (ברפואה המערבית) יסתכלו על המצב ויתנו הבחנה אחרת לפי העולם והמושגים שהם מכירים.

# data[].attributes.attachment_link.title
גלגול נשמות ילד דרוזי שמדבר אנגלית שוטפת במבטא בריטי חלק 2

# data[].attributes.headline
המפנה הרב-מיני: המפנה החייתי והפוסט-סמלי:  מורטי מדבר עם סנאים (שיעור 9)

# data[].attributes.subject
המפנה הרב-מיני: המפנה החייתי והפוסט-סמלי:  מורטי מדבר עם סנאים (שיעור 9)

# data[].attributes.body
לפי המפנה הרב מיני- לחיה יש את הפוטנציאל להשפיע על חיי האדם ולהשפיע על סדרם של דברים באופן כללי. בעבר הייתה תפיסה שבעלי חיים לא יכולים לתקשר עם עצמם, אך כיום ידוע שלבעלי חיים יש אפשרות לתקשר אחד עם השני.

הדיכוטומיה הבסיסית של טבע ותרבות עיצבה את התפיסה של החוקרים על  בעלי החיים, החיות שלא נתפסו כשחקנים חברתיים, אלא רק כמרכיב סימבולי שנועד להסביר טוב יותר את בני האדם.

בשנים האחרונות החלוקה בין בעלי חיים ובני האדם מתערערת, חוקרים מתחילים לבחון את בעלי החיים כסובייקטים בעלי סוכנות.

בסרטון מורטי מבקש שריק יכין לו אוזניות שיתרגמו לו מה בעלי חיים אומרים. בעקבות זאת מורטי מגלה שהסנאים הם סוכן מרכזי בכלכלה העולמית ושיש להם השפעה גדולה על בני אדם מבלי שהאדם יודע זאת.
הסרטון מציג באופן הומוריסטי, כיצד עושים מאנישים את בעלי החיים ומציגים אותם דרך חשיבה אנושית.