# data[].attributes.body
Rollespil om det danske beredskab under den kolde krig

# data[].attributes.headline
Trigger - historiebrug: Musikvideo om FDJ. Svensk band IFA Wartburg.  

# data[].attributes.subject
Trigger - historiebrug: Musikvideo om FDJ. Svensk band IFA Wartburg.  

# data[].attributes.body
Videoen er lavet af en fan på baggrund af deres sang Freie Deutsche Jugend. Sangen er fra 1990'erne.

Oversat til engelsk - find sangtekst her: https://lyricstranslate.com/de/freie-deutsche-jugend-free-german-youth.html-0

# data[].attributes.attachment_link.title
IFA Wartburg - The free German youth / IFA Wartburg - Freie Deutsche Jugend (FDJ)

# data[].attributes.headline
DET DER VAR : HISTORIER FRA DEN ANDEN SIDE AF MUREN af Annette Herzog 2020

# data[].attributes.subject
DET DER VAR : HISTORIER FRA DEN ANDEN SIDE AF MUREN af Annette Herzog 2020

# data[].attributes.headline
Materialekasse - den kolde krig ØST - lånes på CFU Absalon

# data[].attributes.subject
Materialekasse - den kolde krig ØST - lånes på CFU Absalon

# data[].attributes.body
Der findes en pædagogisk vejledning og elevark med aktiviteter.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Denne materialekasse indeholde autentiske genstande fra den kolde krig, særligt østblokken, samt bogen DDR 1949-1989 - den virkeliggjorte socialisme?
Indholdsbeskrivelse:

Derudover en undervisningsbog i klassesæt om baggrunden for Den kolde Krig fra den russiske revolution i 1917 over 2. verdenskrig til Tysklands deling, Cubakrisen, Berlinmurens fald og Sovjetunionens sammenbrud. Dette i en dansk kontekst med anlæggelsen af REGAN VEST som omdrejningspunkt.

Indeholder følgende elementer: Klik for at se mere

Materialesættet kan anvendes i historieundervisningen i forbindelse med et forløb om den kolde krig med fokus på Østeuropa, det danske beredskab og atomfrygten. Lad eleverne arbejde undersøgende med de konkrete genstande og billeder. Se under supplerende for forslag til aktiviteter og læremidler.

7. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

Anvendelsesklausul:

Udlånsmaterialer

Der kan maksimalt bookes 1 eksemplarer af materialet.

Materialet kan lånes i 20 arbejdsdage.

Antal i afdelinger:

4 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Denne materialekasse indeholde autentiske genstande fra den kolde krig, særligt østblokken, samt bogen DDR 1949-1989 - den virkeliggjorte socialisme? Derudover en undervisningsbog i klassesæt om baggrunden for Den kolde Krig fra den russiske revolution i 1917 over 2. verdenskrig til Tysklands deling, Cubakrisen, Berlinmurens fald og Sovjetunionens sammenbrud.

# data[].attributes.headline
Kildeopgaver til bogen: Den kolde krig og Regan Vest"

# data[].attributes.subject
Kildeopgaver til bogen: Den kolde krig og Regan Vest"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Til undervisningsbogen "DEN KOLDE KRIG & REGAN VEST" findes en lang række opgaver, som frit kan downloades og bruges. Disse opgaver er inddelt i tre opgavetyper: kildeopgaver, fokusopgaver og idéer til andre opgaver. Tryk på de blå link for at komme ind til opgaverne. Der vil løbende komme nye opgaver - så hold øje med siden.

Kildeopgaverne kan bruges direkte som kilder, men der er også konkrete spørgsmål til de enkelte kilder.

Fokusopgaver er til de enkelte kapitler i bogen.

Idéer til andre opgaver er opgaver, der primært fokuserer på kreative arbejdsformer.

Find gratis online opgaver til undervisningsbogen her

Om undervisningsbogen "DEN KOLDE KRIG & REGAN VEST"

I 2014 udgav forfatterne Karsten Pedersen og Poul Holt Pedersen den ucensurerede udgave af bestselleren om REGAN VEST. I bogen beskriver forfatterne detaljeret om og hvorfor, de danske myndigheder i 1960'erne opførte en atombunker - REgeringsANlæg VEST - som skulle rumme regeringen, kongehuset og ledende embedsmænd i tilfælde af en 3. verdenskrig.

I samarbejde med Lars Allan Haakonsen og Henning Brinckmann udkommer bogen nu i omskrevet form til undervisningsbrug. Her kan de ældste elever i folkeskolen og gymnasieeleverne få omfattende viden om baggrunden for Den kolde Krig fra de russiske revolutioner i 1917 over 2. verdenskrig til Tysklands deling, Cubakrisen, Berlinmurens fald og Sovjetunionens sammenbrud.

Med anlæggelsen af REGAN VEST som omdrejningspunkt får eleverne også mulighed for at arbejde med de verdenshistoriske begivenheder i en dansk kontekst.

Lars Allan Haakonsen, læreruddannet i 2004, herefter mere end ti års undervisningserfaring fra Sindal Skole. Deltidsansat på Center for Undervisningsmidler i Nordjylland som pædagogisk konsulent inden for bl.a. historiefaget. Deltog i Undervisningsministeriets arbejdsgruppe for udarbejdelse af Fælles Mål. Fra 2014 ansat som koordinator i Nationalt netværk af skoletjenester og nu ansat som lærer på Sindal Skole. Forfatter og redaktør til undervisningsmateriale i historie henvendt til folkeskolen, gymnasiet og læreruddannelsen.

Henning Brinckmann, læreruddannet og cand. pæd. i historie og tidligere lektor på UCN, læreruddannelsen. Forfatter og redaktør til undervisningsmateriale i historie henvendt til folkeskolen, gymnasiet og læreruddannelsen.

Poul Holt Pedersen og Karsten Pedersen er forfattere til "Danmarks dybeste hemmelighed. REGAN VEST, regeringens og kongehusets atombunker" og en lang række artikler om Den kolde krig.

Undervisningsbogen og opgaver hertil udkom 30. september 2019.

Har du spørgsmål, ris/ros er du velkommen til at skrive til forfatterne@reganvest.dk

Køb undervisningsbogen DEN KOLDE KRIG & REGAN VEST her

Find gratis online opgaver til undervisningsbogen her

# data[].attributes.attachment_link.title
REGAN VEST undervisningsmateriale | REGAN VEST - Atombunkeren

# data[].attributes.attachment_link.description
REGAN VEST atombunkeren ved Rold Skov i Nordjylland blev i 1960'erne bygget til regeringen og kongehuset i tilfælde af 3. verdenskrig. Indgangen til REGAN VEST bunkeren ligger bag et hus på Røde Møllevej 22, 9520 Skørping ved Rold Skov Nordjylland. REGAN VEST besøg og åbningstider: REGAN VEST åbner som museum i 2020.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I løbet af 1960’erne blev konflikten mellem Sovjetunionen og USA optrappet. Det handlede om kommunisme over for kapitalisme. Danmarks rolle i det politiske spil diskuteres stadig ivrigt.

Hvis krigen kommer. Pjece udsendt af Statsministeriet i 1962 med gode råd til befolkningen om, hvordan man overlever en atomkrig. (© Nationalmuseet)

Efter 2. verdenskrig blev Europa delt i et Øst og Vest. "Den kolde krig" bestod i en truende oprustning af atomvåben på hver side af ”Jerntæppet”. Den frygtede 3.verdenskrig brød heldigvis aldrig ud.

Danmark valgte side med USA og frygtede kommunistisk indflydelse. Der blev oprettet beskyttelsesrum og planer i tilfælde af en atomkrig, fordi Danmark lå geografisk i klemme mellem stormagterne. Gennem udviklingen af velfærdssamfundet – og den generelle økonomiske velstandsstigning for det store flertal af befolkningen – arbejdede politikerne for at for dæmme op for den interesse, som kommunismen havde oplevet i kølvandet på 2. verdenskrig.

De senere år har budt på hidsige diskussioner mellem politikere, historikere og journalister om, hvem der gjorde hvad under Den Kolde Krig. Der er blevet set kritisk på de danskere, som sympatiserede Sovjet og kommunismen, men også på den officielle, danske politik. Måden, den nære fortid tolkes på, er med til at definere, hvordan Danmarks rolle i international politik i dag.

I dag er Sovjetunionen afløst af Rusland, og i mange vestlige lande frygter politikere Ruslands indflydelse. Senest har der været konflikt om Ruslands, EU's og NATOs rolle i Ukraine, hvor halvøen Krim blev genindlemmet af Rusland. Men nu har flere lande atomvåben og kan kalde sig stormagter, så nu er det ikke længere blot Øst mod Vest.

# data[].attributes.attachment_link.description
I løbet af 1960’erne blev konflikten mellem Sovjetunionen og USA optrappet. Det handlede om kommunisme over for kapitalisme. Danmarks rolle i det politiske spil diskuteres stadig ivrigt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kildebanksemne om atomfrygten efter Anden Verdenskrig

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette kildebanksemne er om frygten for atomkraft og -bomber der herskede i perioden efter Anden Verdenskrig under den Kolde Krig

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
MSB.se är huvudwebbplats för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap.
Här finns information om MSB:s verksamhet och det stöd som myndigheten erbjuder i arbetet med vägledningar, publikationer och föreskrifter. Vi samarbetar och levererar även andra webbplatser.

# data[].attributes.attachment_link.title
Broschyren Om krisen eller kriget kommer

# data[].attributes.attachment_link.description
MSB.se är huvudwebbplats för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Här finns information om MSB:s verksamhet och det stöd som myndigheten erbjuder i arbetet med vägledningar, publikationer och föreskrifter. Vi samarbetar och levererar även andra webbplatser.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Efter verdenskrigens afslutning tegnede der sig en ny krigstrussel, som man måtte tage stilling til. I 1949 blev civilforsvaret oprettet for at afbøde følgerne af eventuelle krigshandlinger under Den Kolde Krig.

Med Murens fald d. 9. november 1989 og Sovjetunionens opløsning i 1991 ændrede trusselsbilledet sig, og behovet for at opretholde store mandskabsreserver til at beskytte civilbefolkningen under en eventuel krig svandt.

Beredskabsstyrelsen og det tilhørende beredskabskorps blev etableret d. 1. januar 1993, og fokus blev rettet mod de opgaver, som styrelsen løser i dag. De omfatter blandt andet brandforebyggelse, operative assistancer i forbindelse med ekstreme vejrsituationer, uddannelsesvirksomhed og international katastrofehjælp.

I 2001 blev betegnelsen beredskabskorpset udfaset, og nu benyttes navnet Beredskabsstyrelsen både om myndigheden og myndighedens operative del.

1938 – 1949: Statens Civile Luftværn

I 1938 vedtog Folketinget og Landstinget en ny luftværnslov, der banede vejen for etableringen af Statens Civile Luftværn d. 1. januar 1939. Luftværnet blev etableret for at beskytte civilbefolkningen i tilfælde af eventuelle luftangreb.

I 1941 blev Civilbeskyttelsestjenestens Udrykningskolonner (CBU) oprettet under Statens Civile Luftværn.

1949 – 1993: Civilforsvaret

Umiddelbart efter krigen nedsatte det daværende Indenrigsministerium i 1946 en kommission, der skulle fremkomme med forslag til, hvordan man kunne beskytte befolkningen i tilfælde af krig. Baggrunden var, at civilbefolkningen under 2. Verdenskrig var blevet offer for krigshandlinger i et hidtil uset omfang.

Kommissionens betænkning mundede ud i loven om civilforsvaret af 1. april 1949, hvormed Statens Civile Luftværn blev afløst af civilforsvaret. Vicepolitichef Arthur Dahl blev udnævnt til chef for Civilforsvarsstyrelsen, som havde til opgave at ”[…] opretholde de statslige Civilforsvarsforanstaltninger, herunder Civilforsvarskorpset og de offentlige beskyttelsesrum [… ].”

De hidtidige CBU-kolonner blev videreført som CF-kolonner i Civilforsvarskorpset eller CF-korpset, som det blev kaldt. Det bestod af 11 udrykningsenheder samlet i tre brigader med i alt 10.600 mand fordelt over hele landet. Mandskabet bestod for en stor dels vedkommende af værnepligtige. Kolonnerne blev organiseret som et motoriseret hjælpekorps, der skulle overtage hele redningsarbejdet i byer, der havde været udsat for angreb.

1993 - : Beredskabsstyrelsen

I 1989 brød Berlinmuren sammen, og i 1991 ophørte Sovjetunionen med at eksistere. Dermed forsvandt behovet for at opretholde en organisation, der var møntet på at yde civil beskyttelse i en krigssituation. Civilforsvarsloven og brandloven blev afløst af beredskabsloven i 1993, og Civilforsvarsstyrelsen blev lagt sammen med Statens Brandinspektion i Beredskabsstyrelsen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Efter verdenskrigens afslutning tegnede der sig en ny krigstrussel, som man måtte tage stilling til. I 1949 blev civilforsvaret oprettet for at afbøde følgerne af eventuelle krigshandlinger under Den Kolde Krig. Med Murens fald d. 9. november 1989 og Sovjetunionens opløsning i 1991 ændrede trusselsbilledet sig, og behovet for at opretholde store mandskabsreserver til at beskytte civilbefolkningen under en eventuel krig svandt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Film

I denne film fortæller Casper Sylvest, lektor, ph.d. ved Institut for Historie, SDU, om Civilforsvaret i Danmark, der havde til formål at beskytte befolkningen mod følgerne af moderne krig.

Civilforsvaret blev oprettet i april 1949, få dage før Danmark tilsluttede sig Atlantpagten og dermed valgte side i den begyndende kolde krig. Det var et humanitært forsvar, der bl.a. bestod af et lokalt organiseret beredskab, hvor eksempelvis politi, brandvæsen og frivillige skulle bidrage. Civilforsvarets kommunikation og offentlige oplysning havde blandt andet til formål at mobilisere og disciplinere danskerne i tilfælde af krig.

I begyndelsen af 1950’erne fokuserede man i civilforsvarets kommunikation primært på at hverve frivillige og at udbrede kendskabet til organisationen, hvilket bl.a. blev gjort ved hjælp af film i biograferne. Hensigten med filmene var at få publikum til at indse, at en ny krig kunne indtræffe, og et stærkt kollektivt civilforsvar derfor var nødvendigt. Kendetegnende for perioden var, at truslen om en mulig atomkrig ikke var fremtrædende. Dette tog dog en drejning i løbet af de følgende ti år. Mod slutningen af 1950’erne og i begyndelse af 1960’erne blev oplysningen mere fokuseret på atomkrigen og de sikkerhedsforanstaltninger den enkelte borger kunne og burde træffe. Det var også på dette tidspunkt den danske regering udsendte pjecen ’Hvis krigen kommer’ til alle husstande. Det var særligt udviklingen af brintbomben, der fra midten af 1950erne gav anledning til dette skift. Denne nye og meget kraftige våbenteknologi affødte offentlig debat om en mulig atomkrig og dens følger.

Filmen er udarbejdet i forbindelse med forskningsprojektet Danish Civil Defence: Fear and Survival during the Cold War finansieret af Danmarks Frie Forskningsfond, Kultur og Kommunikation (2018-2021).

Klik på 'CC' og vælg 'dansk', hvis du vil se filmen med undertekster.

Se flere film fra danmarkshistorien.dk her.

# data[].attributes.attachment_link.description
I denne film fortæller Casper Sylvest, lektor, ph.d. ved Institut for Historie, SDU, om Civilforsvaret i Danmark, der havde til formål at beskytte befolkningen mod følgerne af moderne krig.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Også efter 1953 så Ulbricht sig stillet over for en opposition inden for partiet, og dennes mål var at skabe et SED, der var befriet for stalinisme og i sine anskuelser var politisk fuldstændigt uafhængigt.

Anholdelser og langvarige fængselsstraffe knækkede den nationalkommunistiske oppositionsgruppe. I begyndelsen af 1958 kunne Ulbricht fjerne sine sidste modstandere fra partiledelsen.

Mens den indre tyske rejsetrafik blev begrænset voldsomt og grænseafspærringerne blev skærpet, gik SED, idet man overvurderede sine økonomiske muligheder, i gang med det ambitiøse forehavende, nemlig at indhente og delvis endog overhale Forbundsrepublikken, hvad angår forbruget af vigtige produkter pr. indbygger. Man påbegyndte en række store investeringsprojekter: storkraftværker på basis af brunkul syd for Berlin, den oversøiske havn i Rostock, en udvidelse af de kemiske værker i Mellemtyskland og den 4200 kilometer lange jordolieledning fra Ural-omradet til Schwedt an der Oder. Samtidig blev kollektiviseringen af landbruget forceret. Bønderne havde her valget mellem 2 grundtyper af landbrugsmæssig produktionsfællesskab (LPG). I den første type skulle bonden blot aflevere sin jord til kollektivet, i den anden type skulle han aflevere både jord og inventar. I 1954 befandt der sig stadig 75,5% af det udnyttede landbrugsareal på private hænder, i 1958 var det 62,2%, i slutningen af 1960 kun 7,6%. Den voldsomme kollektivisering i 1960 førte til mærkbare produktionsfald i landbruget. Dertil kom der vanskeligheder i den overbebyrdede industri - til sidst matte man afbryde den ambitiøse syvårsplan. På ny steg antallet af flygtninge til Forbundsrepublikken.

De fleste flygtninge kom over Berlin. I slutningen af 1958 krævede Sovjetunionen, at de allierede tropper skulle trækkes ud af byen. Vestberlin skulle blive til en fristad. Det kom til en Berlin-krise, der blev endnu mere skærpet ved at flygtningetallene blev ved med at stige. Nu begyndte stormagterne at afstikke deres positioner. Præsident Kennedy erklærede den 15. juli 1961:
Vi må holde det løfte, som vi igen og igen har givet til Vestberlins frie befolkning og varetage vore rettigheder og deres sikkerhed - selv stillet overfor magt - for ikke at miste andre frie folks tillid til vort ord og vores beslutsomhed.
Khrustjov erklærede samtidig over for en amerikansk politiker, at han agtede at tilstoppe menneskefælden i Vestberlin. Den 13. august 1961 afspærrede DDRs væbnede styrker, sikret af en erklæring fra Warszawapagt-landene, grænsen mellem de vestlige sektorer og østsektoren i Berlin og påbegyndte Berlin-muren ved at bygge omfangsrige afspærringsbefæstninger. Dermed var Østberlin og DDR fuldstændigt afsondret fra Vesten. Da der blev skudt pa enhver flygtning, der forsøgte at overskride de stadigt bedre udbyggede afspærringsanlæg, var det i fremtiden så godt som umuligt og hele tiden forbundet med den største livsfare at forlade DDR. DDRs indbyggere matte affinde sig med at leve i deres stat.

Kilde: Geschichtliche Weltkunde bd. 3, Diesterweg 1976 s. 210-212.
En østtysk skolebog om årsagen til Berlin-muren
Mod slutningen af 50erne stillede kampen for freden i Europa større krav til det socialistiske statsfællesskab. Selv om DDRs regering sammen med Sovjetunionen og de andre socialistiske broderlande havde gjort alt for at bevæge Forbundsrepublikkens regering til en fornuftens og den gode viljes politik, skærpede imperialismens aggressive kredse spændingerne endnu mere.

Den vesttyske imperialisme udbyggede systematisk sin militære magt. Fra 1959 til 1961 blev forbundshæren forøget med mere end 40.000 mand. Den udgjorde hovedkontingentet af NATOs landstyrker i kommandoområde Europa midt. Militarister fra Forbundsrepublikken besatte ledende poster i NATOs kommandostabe. Endnu mere eftertrykkeligt krævede den vesttyske regering forbundshærens atomare bevæbning. I august 1960 offentliggjorde forbundshærens ledelse et memorandum, hvori det hed: Forbundshæren kan hverken give afkald på almindelig værnepligt eller på en atomar bevæbning. Åbent erklærede militaristerne deres hensigter, nemlig at revidere resultaterne af 2. verdenskrig til deres gunst.

I foråret 1961 gik disse kræfter forstærket over til en krigsforberedelse mod DDR. Den tidligere Hitlergeneral og øverstbefalende i forbundshæren, Adolf Heusinger, fremsatte endog det provokerende krav, at der skulle stationeres atomraketter ved DDRs grænse. Samtidig forstærkede forbundsregeringen den økonomiske krig mod DDR. Således blev den løbende handelsaftale for slutningen af 1960 sagt op. På denne måde skulle DDRs økonomi forstyrres for derigennem at øge forsyningsvanskelighederne og til sidst puste til befolkningens utilfredshed. Parallelt hermed forcerede agenter og efterretningsvæsenet deres fjendtlige handlinger. Sabotagehandlinger blev talrigere. Hvervningen af faglært arbejdskraft fra DDR gennem kriminelle menneskehandlere nåede et nyt totalomfang. Herigennem skulle først og fremmest befolkningens medicinske omsorg lammes, så at folks utilfredshed over dette kunne rettes mod arbejder- og bondemagten. Det taler for sig selv, når den imperialistiske propaganda fejrede dette som kampen mod umenneskeligheden. Ved alle disse aktioner mod DDR blev den åbne grænse i Vestberlin brutalt udnyttet for at skade DDR - ligegyldigt hvor og hvordan det kunne lade sig gøre. Således skulle vores socialistiske stat gøres stormklar for forbundshæren.

I sommeren 1961 blev NATO-manøvrer på ny gennemført ved DDRs grænse, hvor en begrænset krig mod DDR og andre socialistiske stater blev afprøvet.

I de første dage i august 1961 indledte de vesttyske militarister de sidste militære aggressionsforberedelser mod DDR. I begyndelsen af august befandt den vesttyske forsvarsminister Strauss sig i USA. Strauss erklærede over for den amerikanske præsident Kennedy og repræsentanter for det amerikanske krigsministerium, at en folkeopstand i DDR var forestående. Denne lejlighed ville den vesttyske regering udnytte til at erobre DDR i form af en politiaktion til løsning af en indretysk konflikt. Som støtte til denne plan blev de i Europa stationerede NATO-tropper sat i alarmberedskab. Den øverstbefalende for NATOs landstyrker i Mellemeuropa, den tidligere Hitlergeneral Speidel, gennemførte på samme tid en inspektion langs DDRs statsgrænse.

Den militære krigsforberedelse blev ledsaget af en hetzbølge mod DDR. Forbundsrepublikkens borgere skulle tro, at flertallet af befolkningen i DDR var imod socialisme, og at det var et humanitært påbud at fjerne arbejder- og bondemagten. I overensstemmelse med dette forsøgte man gennem meddelelser om påståede forestående uroligheder i DDR at distrahere fra den vesttyske imperialismes sande hensigter og skjule krigsforberedelserne.

Fra den 3. til 5. august 1961 holdt førstesekretærerne for Warszawapagt-landenes kommunistpartier en konference i Moskva. Her blev de nødvendige forholdsregler diskuteret og fastlagt for at sikre freden, der var truet af den vesttyske imperialisme og dennes forbundsfæller i NATO. De socialistiske broderlande besluttede, at DDR skulle træffe de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger ved statsgrænsen til Vestberlin for effektivt at standse en videre undergravende virksomhed mod det socialistiske statsfællesskabs lande.

I overensstemmelse med resultaterne af Moskva-konferencen pålagde Folkekammeret den 11. august 1961 DDRs ministerråd at forberede og gennemføre alle krævede forholdsregler til sikring af statsgrænsen. Pa ministerrådets beslutning blev enheder af den nationale folkehær, af folkepolitiet og arbejderklassens kampgrupper sat i alarmberedskab natten mellem den 12. og 13. august. I de første timer af 13. august afspærrede de den indtil da åbne statsgrænse mellem DDR og Vestberlin. Da solen om morgenen den 13. august stod op over Berlin, var sikkerhedsforanstaltningerne i det væsentlige afsluttet. Krigskakkelovnen Vestberlin var bragt under pålidelig kontrol.

Oprettelsen af den anti-fascistiske beskyttelsesvold, der fulgte i hurtigt tempo, havde fuldstændigt overrasket vestmagterne, den vesttyske regering og Vestberlins senat. Mens de bestyrtede politikere i Bonn og Vestberlin hetzede op til den ene konference efter den anden, gik livet normalt videre i DDRs hovedstad. En særlig betydning fik arbejderklassens kampgruppers disciplinerede indsats. Deres optræden virkede meget desillusionerende pa de aggressive imperialistiske kredse.

Flertallet af DDRs arbejdere hilste og understøttede sikkerhedsforanstaltningerne. Talrige berlinere besøgte de følgende dage de medlemmer, der var sat ind i de væbnede organer. Delegationer fra fabrikker og mange borgere kom med gaver og blomster for på denne måde at give udtryk for deres tak. Som højdepunktet for samhørigheden med de væbnede organer og de forholdsregler, som disse havde gennemført med fremragende disciplin, holdt Berlins kampgrupper en stor appel den 23. august i tilslutning til kampgruppernes tilbagevenden til deres fabrikker.

Gennem sikring af statsgrænsen var det nu ikke mere muligt at berøve arbejderne frugten af deres eget arbejde og ustraffet at udplyndre DDR.

Kilde: Geschichte - Lehrbuch fur 10. klasse. Volk und Wissen Volkseigener Verlag, Berlin 1980 (1977) s. 160-163.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tekst 11: Berlin-muren i vesttyske og østtyske skolebøger - Forlaget Columbus

# data[].attributes.attachment_link.description
Også efter 1953 så Ulbricht sig stillet over for en opposition inden for partiet, og dennes mål var at skabe et SED, der var befriet for stalinisme og i sine anskuelser var politisk fuldstændigt uafhængigt. Anholdelser og langvarige fængselsstraffe knækkede den nationalkommunistiske oppositionsgruppe. I begyndelsen af 1958 kunne Ulbricht fjerne sine sidste modstandere fra partiledelsen.

# data[].attributes.headline
Hverdagslivet i DDR - billeder af genstande fra DDR Museet i Berlin

# data[].attributes.subject
Hverdagslivet i DDR - billeder af genstande fra DDR Museet i Berlin

# data[].attributes.attachment_link.description
Browse our online database with its thousands of photographs of objects from the DDR

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The Free German Youth ( German: Freie Deutsche Jugend; FDJ) is a youth movement in Germany. Formerly, it was the official youth movement of the German Democratic Republic (GDR) and the Socialist Unity Party of Germany.

The organization was meant for young adults, both male and female, between the ages of 14 and 25 and comprised about 75% of the young adult population of former East Germany. In 1981-1982, this meant 2.3 million members. After joining the Thälmann Pioneers, which was for schoolchildren ages 6 to 13, East German youths would usually join the FDJ.

The FDJ was intended to be the "reliable assistant and fighting reserve of the Worker's Party", or Socialist Unity Party of Germany, was a member of the National Front and had representatives in the People's Chamber. The political and ideological goal of the FDJ was to influence every aspect of life of young people in the GDR, distribute Marxist-Leninist propaganda and promote communist behavior. Membership in the FDJ was nominally voluntary. However, those who did not join lost access to organized holidays, and found it difficult (if not impossible) to be admitted to universities, pursue chosen careers, etc. The majority of youths who refused to join did so for religious reasons.

While the movement was intended to indoctrinate East Germany's young adults with the Marxist-Leninist ideology, it did not concentrate on this to the exclusion of other activities. It arranged thousands of holidays for young adults through its Jugendtourist agency and ran discos and open-air rock concerts. The Festival of Political Songs was an officially sponsored event from 1970 to 1990.

The FDJ had its origins in the months immediately following the end of the Second World War and was formally founded on 7 March 1946 under the leadership of a youthful Erich Honecker. The FDJ was initially developed by the communists as ostensibly a non-political, 'national' youth organisation which would function in all four zones of occupied Germany. The FDJ was conceived to be a 'free' and 'democratic' united youth organisation where young antifascists would cooperate in order to rebuild their homeland under the name of the 'Free German Youth' ( Freie Deutsche Jugend). The name of the organisation itself was inspired by the 'Free German Youth' movements formed by young German antifascists in Prague, Paris and London before the Second World War. Talk of socialism or that the FDJ was to be disproportionately composed of German communists were absent from the FDJ's initial conception.

Open to all those between the ages of 14 and 25, the FDJ was crucial to preparing young East Germans for mature adult life along an officially approved route of school, vocational training, and entry into the party and officeholding. The FDJ was responsible for the socialist indoctrination of the rising generation of young East Germans. FDJ members were expected to participate in the 'school year', an ideological programme which aimed to develop a significant group of well-trained cadres suitable for future employment in the SED apparatus. The FDJ were willing to overlook previous allegiance to Nazism and offer opportunities for career and social advancement to young adults in exchange for genuine commitment to the FDJ and its ideals on political, working, educational and leisure rights. Additionally, the FDJ aimed to increase the productivity of young East German workers through sponsored 'youth brigades' during the 1940s.

As the sole official representative of East German youth, the FDJ's main objective was to win over the hearts and minds of young East Germans to socialism through the Marxist-Leninist ideals of the Socialist Unity Party of Germany (SED). During the 1940s, an emphasis on providing a 'happy youth life' for young East Germans increasingly made the FDJ attractive to the youth. Organised activities, including sports and dance events, 'social evenings' ( Heimabende), concerts, hikes and trips to the cinema, among other activities, aimed to provide leisure for young East Germans without the means to otherwise engage in pastimes. In 1946 and 1947 the responsibility of organising leisure activities predominantly rested with local FDJ groups existing in towns and villages.

The FDJ also possessed its own publishing house ( Verlag Neues Leben) and ran a number of newspapers; a daily newspaper ( Junge Welt), a journal for FDJ functionaries ( Junge Generation) and a student newspaper ( FORUM). Starting in 1952, the FDJ also began publishing two Sorbian language magazines, Chorhoj Měra and Plomjo, for Sorbian members.

The FDJ increasingly developed into an instrument of communist rule and became a member of the 'democratic bloc' in 1950. However, the FDJ's focus of 'happy youth life', which had characterised the 1940s, was increasingly marginalised following Walter Ulbricht's emphasis of the 'accelerated construction of socialism' at the 4th Parliament and a radicalisation of SED policy in July 1952. In turn, a more severe anti-religious agenda, whose aim was to obstruct the Church youths' work, grew within the FDJ, ultimately reaching a high point in mid-April 1953 when the FDJ newspaper Junge Welt reported on details of the 'criminal' activities of the 'illegal' Junge Gemeinden. FDJ gangs were sent to church meetings to heckle those inside and school tribunals interrogated or expelled students who refused to join the FDJ for religious reasons.

As an affiliated organisation of the SED party and government, the FDJ became targets of demonstrators in the lead up to the 1953 Uprising. Growing popular unrest caused members of the FDJ to flee to the West. By 1953, the FDJ was in a state of turmoil with many members and officials joining in with the strikes and demonstrations.

On 25 April 1957, at the 16th session of the FDJ, the central council declared the FDJ as an official 'socialist' youth organisation. The FDJ was the GDR's second most important mass organisation, after the FDGB. The FDJ established a political directive that, in theory, made it an omnipresent force in all aspects of 'youth life' in the GDR. FDJ organisations were found in all areas of East German society, albeit in widely varying numbers, from schools and universities, collective farms, shops and residential areas to the army and the secret police. As the only officially approved youth organisation, the FDJ quickly developed a huge bureaucratic apparatus and acquired generous financial support from state resources.

The FDJ served as a general training ground for functionaries of the SED, the economy and the government. As the sole official representative of GDR youth, the FDJ was vital to the upbringing of young people as socialist personalities. Measures were employed in an attempt to encourage a sense of community spirit of working for a large whole and a better future. According to official prescription, this involved raising them to accept socialist ideals, to acquire a high level of knowledge and vocational skills, to participate actively in official economic and social programmes, to commit themselves to the cause of peace, and to participate in the military training programmes.

In 1952, there was an attempt to militarise the FDJ through the creation of a paramilitary service. On 17 August 1961 the FDJ issued a 'Call to Arms' in a further attempt to encourage young men to join the armed forces. In schools, the Hans-Beimler contests provided a form of military sports education for pupils in the eighth grade. Military education and training received an added impetus by the FDJ in the late 1970s and early 1980s as a result of the breakdown of détente between the superpowers.

The FDJ exercised significant influence over the selection process of universities. Membership and participation within the FDJ were definitive criteria during the allocation of university places. Alongside the Thälmann Pioneers, the FDJ was involved in controlling and disciplining rebellious students through denunciation and spying.

After the construction of the Berlin Wall, the FDJ were involved in obstructing the flow of western media into the GDR. FDJ units were dispatched among local communities, who chanted the names of known listeners to western programmes or stuck posters on their doors. FDJ members also demanded that license holders dismantled TV aerials that pointed westwards, which even led to FDJ members climbing onto the roofs and sawing off offending antennae.

During the SED's reforms on youth policy in the 1960s, Ulbricht attacked the FDJ's unimaginative approach to young people, instead advocating a measure of relaxation of the rigid controls imposed on young people in the FDJ. The focus on providing leisure activities for East German youth returned and the organisation of major cultural events by the FDJ, such as the 'German meeting' ( Deutschlandtreffen) increased, ultimately reaching a highpoint at the 1964 festival on the public holiday of Whitsuntide. Thousands of young East and West Germans gathered in East Berlin in a relaxed atmosphere where they danced, listened to jazz and rock music and exchanged views on political and personal matters. In 1965, the FDJ held a musicians' talent competition across the GDR with the final to occur in Berlin although the event ultimately degenerated into a scene of chaos. By the 1970s, well-organised mass parades and mass demonstrations on the occasion of public holidays such as May Day in which members of the FDJ would actively participate, marching in uniform and carrying official banners became a common occurrence.

The FDJ possessed additional measures to mobilise young East German people. The FDJ aimed to make physical culture and sport a form of popular mass activity. The 'Joint Sports Programme' organised by the FDJ, the DTSB, and the FDGB, encouraged not only physical relaxation but also the competitive spirit of participation. The children's "Spartakiads", also organised by the FDJ, alongside the Thälman Pioneers and other mass organisations, were staged in the schools, localities and districts biannually at regional and national level in order to stimulate a high level of performance and help sports functionaries to identify talented youths who could benefit from further development in East German sports schools and training centres.

Another objective of the FDJ was to ensure that individual students experienced holiday camp or carried out some activity during their holidays in a pupils' brigade. Holiday trips for hundreds of thousands of young adults were arranged annually by the FDJ's tourist agency, Jugendtourist. Free-time activities were organised as part of the 'Young Talents' movement and in the tens of thousands of youth clubs and discos. By 1983 about one million of the GDR's 2.2 million pupils attended a holiday camp and 110,000 pupils over the age of fourteen engaged in 'voluntary productive work' in a FDJ's pupils' brigade in their home area.

In October 1947 the 'Berlin-FDJ' was legalised by the Allies. However, the 'West-FDJ' enjoyed little success in a hostile political environment. The FDJ's existence alongside three other youth organisations in the Allied Occupation Zone weakened the presence of the FDJ in Berlin in comparison to the five Länder (states) of the Soviet Occupation Zone, where the FDJ had been established more than eighteen months earlier. In November 1948, only 3 per cent of the city's youth population were FDJ members in comparison to an average of 17 per cent of 14- to 25-year-olds in the East German Länder. The weakened presence of the 'West-FDJ' dashed the SED's hopes for a monopoly control over youth politics in Germany. On 26 June 1951 the 'West-FDJ' was banned, although this ban did not extend to West Berlin on account of its quadripartite division. After a protracted legal battle, the ban came into effect in 1954 when the FDJ's appeal was rejected by the West Germany's constitutional court.

In 1952, Phillip Müller, a member of the FDJ, was shot by the North Rhine-Westphalia Police during a demonstration in Essen against West German re-armament. Afterwards, large numbers of the FDJ's membership were imprisoned.

The FDJ's basic organizational structures were established at the 3rd Parliament in Leipzig in June 1949. Just like the SED and mass organizations in the GDR, the FDJ was grounded on the principle of democratic centralism, a principle first introduced by Lenin to bring order and discipline to the Bolshevik Party during the Russian Revolution. Accordingly, the FDJ was run on a strictly hierarchical and centralized basis. Each organizational unit was directly subordinate to the next-highest organizational body and instructions issued by the central FDJ leadership were binding for all lower-level organizations.

The 'highest organ' of the FDJ was the Parliament, which convened once every three or four years during the fifties and sixties. It was only during these conventions that major alterations to the FDJ's statute could be made. In the interim period, the Central Council (ZR) guided the FDJ affairs, assuming a similar role to that of the SED's Central Committee (ZK). ZR members were elected by the Parliament and met in 'sessions' (Tagungen) held three or four times a year. The ZR's tasks included issuing resolutions on all aspects of the FDJ's work, confirming the candidates selected to take up the FDJ's seats in the East German parliament (the Volkskammer or 'People's Chamber'), and overseeing the youth organization's finances.

The real executive power, however, lay in the hands of the ZR Secretariat, perhaps the FDJ's nearest equivalent to the SED Politburo. Elected by the Central Council, the ZR Secretariat shaped most of the political and organisational direction of the FDJ. It was responsible for cadre selection within the organization and directly instructed the Bezirk (regional) leaderships. Weekly meetings of the secretariat, generally chaired by the FDJ first secretary, were attended by the various ZR secretaries, each of whom responsible for a certain area of FDJ work (such as higher education or international affairs).

The ZR Büro was, in theory, the fourth central leadership organ of the FDJ. It was created at the 3rd Parliament in 1949. It incorporated a wider range of youth representatives, including the leader of the government department for 'youth questions' and representatives of the bloc parties such as the CDU and the LDPD (23). However, it had no real power and was little more than an adjunct to the far more important ZR secretariat.

The sub-structure below the FDJ's highest echelons, consisted of three main bodies organised in strictly hierarchical level: Bezirk (regional) leadership organizations, Kreis (district) leadership organizations, and 'basic units' ( Grundeinheiten). At both Bezirk and Kreis level, the leadership structures essentially replicated those in place at the highest level. The 'delegates' conference' ( Delegiertenkonferenz) was the lower-level equivalent to the FDJ Parliament, meeting twice every five years at Bezirk level and once every two years in the districts. The Bezirk and Kreis secretariats constituted the real seats of decision-making power at regional and district level respectively. The Kreis secretariat was the key organization linking the last of the full-time functionaries to the 'grass roots' of the youth organization, as represented by the basic unit, which constituted the FDJ's 'nerve centre' in schools, universities, factories, farms, and residential areas. It was responsible for organizing the monthly 'membership meetings' of local FDJ members, where organizational and (less frequently) political issues were discussed.

In most cases, the basic units were subdivided into the smallest organizational division of all, the 'group' (which might consist, for example, of the FDJ members in a certain class at a school or in a particular work brigade in a factory). In the case of the larger basic units (those with more than 100 members), specialized intermediary bodies- Abteilungsorganisationen ('branch organizations')-were inserted into the organizational hierarchy, serving as a bridge to the FDJ groups below them. At these lower levels of the youth organization, only a small minority of functionaries-such as the first secretaries of some of the larger basic units-were full-time. The vast majority were volunteers drawn, with varying degrees of enthusiasm, from the ranks of 'ordinary' FDJ members. By the early fifties, the FDJ's transition to a 'party youth organization' was-on paper at least-almost complete.

At the end of November 1989, the FDJ leadership led by Eberhard Aurich was dismissed by the 13th session of the Central Council. At the end of January 1990, during the XIII Parliament the FDJ gave itself a new statute, defining itself as a "left federation" which stood for an independent GDR as a "socialist alternative on German soil", and no longer as a "helper and combat reserve of the party". The later spoke of a "failure of the organisation" because "the concentrated presence of former full-time officials" prevented a "radical break with the old FDJ". After the Peaceful Revolution in the GDR, from November 1989 to November 1990, the number of members dropped from 2.3 million to 22,000. The FDJ contested the only multiparty election in East Germany in March 1990, as part of the Alternative Jugendliste (Alternative Youth List), an electoral list consisting of four leftwing youth organizations. However the list only gained 14.615 votes (0.12%) and no seats.

After German reunification in October 1990, the FDJ quickly lost nearly all of its remaining membership, shrinking in mid-1991 to 7,000 members and in 1994 to a maximum of 300 members, dwindling further in 2003 to about 150. The 7,500 full-time employees of the FDJ were all released by the end of 1991 and the remaining staff handled the FDJ facilities and structures. The assets of the FDJ were placed under the administration of the Treuhandanstalt. Its youth clubs and vacation resorts were redistributed, closed, or sold. The reformed SED, the Party of Democratic Socialism (PDS), founded its own new youth organization, the Arbeitsgemeinschaft Junge GenossInnen, and no longer recognized the FDJ.

However, the FDJ continues to maintain a titular existence to this day. It has reverted to a strict Marxist-Leninist political line, which is exemplified by a positive reading of East German history and the rejection of the federal republic and its annexation of the GDR. The FDJ remains independent, but cooperates with political groups such as the KPD (Ost) and the Arbeiterbund für den Wiederaufbau der KPD (Workers' Union for the Reconstruction of the KPD). Currently, the FDJ has its headquarters in the office section of the Karl-Liebknecht-Haus.

The newspaper of the FDJ, the , also still exists as a small Marxist newspaper, but is now independent from the FDJ. The Newspaper of the FDJ Today is named the „Fanfare," and it is published irregularly.

# data[].attributes.attachment_link.description
The Free German Youth ( German: Freie Deutsche Jugend; FDJ) is a youth movement in Germany. Formerly, it was the official youth movement of the German Democratic Republic (GDR) and the Socialist Unity Party of Germany.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Senest opdateret
Se al aktivitet

Vil du skrive eller ændre artikler?
Log ind, eller registrer dig

Om lex.dk

Sitet er frit tilgængeligt for alle og er med mere end 1 million brugere og flere end 3 millioner læste artikler om måneden et af Danmarks største sites for forskningsformidling. Artiklerne er skrevet af forskere og eksperter på dansk.

På lex.dk finder du opslagsværkerne Den Store Danske og Trap Danmark og en række andre specialværker, der dækker bredt - fra Danmarks oldtid og Danmarkshistorien over Dansk Biografisk Leksikon og Gyldendals Teaterleksikon til Symbolleksikon og Historien om børnelitteratur.

# data[].attributes.attachment_link.title
Freie Deutsche Jugend | lex.dk - Den Store Danske

# data[].attributes.attachment_link.description
Freie Deutsche Jugend, FDJ, statslig ungdomsorganisation i DDR for alle unge over 14 år. FDJ blev grundlagt i 1946 og opbygget af Erich Honecker, der var leder frem til 1955. Organisationen fik over 2 mio. medlemmer, betragtedes som SED's vigtigste instrument til opdragelse af DDR-ungdommen og indgik desuden i den førmilitære skoling af unge.

# data[].attributes.headline
Disse bøger kan lånes via CFU Absalon i klassesæt

# data[].attributes.subject
Disse bøger kan lånes via CFU Absalon i klassesæt

# data[].attributes.body
Kan lånes i klassesæt

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Fra 1945 til 1991 var USA og Sovjetunionen supermagter. De var to meget forskellige samfund og betragtede hinanden som fjender. Begge supermagter brugte enorme summer på våben, så de kunne true hinanden under den såkaldte kolde krig. Den kolde Krig giver eleverne viden om, hvorfor Den kolde Krig opstod, og hvordan den udviklede sig.

Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen

Indeholder:

Sejrherrerne

Supermagterne

Europa deles

USA svarer igen

To Tysklande

DDR - en kunstig stat

Vesttyskland

En delt verden

Våbenkapløbet

Danmark vælger side

Korea-krigen

Berlin-krisen

Muren bygges

Livet i DDR

Cuba-krisen

Magtbalancen

Danmark under den kolde krig

Sovjetunionen i krise

Berlin-murens fald

Genforening

Supplerende materialer:

Hertil findes opgaver på internettet

Anvendelsesklausul:

Udlånsmaterialer

Der kan bookes ubegrænset mange eksemplarer af materialet.

Materialet kan lånes i 30 arbejdsdage.

Informationsmaterialer

Der kan maksimalt bookes 1 eksemplarer af materialet.

Materialet kan lånes i 15 arbejdsdage.

Antal i afdelinger:

83 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

2 stk. i Informationssamlingen

# data[].attributes.attachment_link.description
Fra 1945 til 1991 var USA og Sovjetunionen supermagter. De var to meget forskellige samfund og betragtede hinanden som fjender. Begge supermagter brugte enorme summer på våben, så de kunne true hinanden under den såkaldte kolde krig. Den kolde Krig giver eleverne viden om, hvorfor Den kolde Krig opstod, og hvordan den udviklede sig.

# data[].attributes.body
Kan lånes på CFU Absalon

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A er en ordløs billedbog, der på enkel, men formidabel vis beskriver livet i en diktaturstat. Vi følger en ung mand, der om dagen tudes ørerne fulde om A, A, A - på arbejdspladsen, i avisen, i skolerne. Om natten drømmer han imidlertid om frihed, og da han en dag opdager en papirflyver med det utænkelige bogstav B, sættes en lavine af længsel efter livet uden for muren i gang.
Indholdsbeskrivelse:

En simpel fortælling med en helt vidunderlig slutning.

Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen

A er et billedværk, der kan bruges i flere fag: Dansk, historie, samfundsfag, eller tværfagligt. I dansk kan værket tale med i brede fordybelsesområder som eksempelvis magt og afmagt, frihed, længsel eller oprørsstemmer. Værket kan naturligvis også indgå i forløb om genren billedfortællinger, og her vil det være helt oplagt at fordybe sig i miljøbeskrivelser og farvebrug. Værket har fortolkningsmæssig tyngde til at gælde som hovedværk og inspirerer til både skriveøvelser og mundtlig fortælling.

8. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

Anvendelsesklausul:

Udlånsmaterialer

Der kan bookes ubegrænset mange eksemplarer af materialet.

Materialet kan lånes i 30 arbejdsdage.

Informationsmaterialer

Der kan maksimalt bookes 1 eksemplarer af materialet.

Materialet kan lånes i 15 arbejdsdage.

Antal i afdelinger:

120 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

2 stk. i Informationssamlingen

# data[].attributes.attachment_link.description
A er en ordløs billedbog, der på enkel, men formidabel vis beskriver livet i en diktaturstat. Vi følger en ung mand, der om dagen tudes ørerne fulde om A, A, A - på arbejdspladsen, i avisen, i skolerne.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Links

De links, du her kan finde om DDR er i høj grad sider oprettet af privatpersoner på privat initiativ. Nogle af dem er meget humoristiske. Dette skal du selvfølgelig holde dig for øje, når du går ind på siderne.

Læs også om, hvordan man skal forholde sig til oplysninger fundet på internettet.

Hverdagen i DDR
Om hverdagen og hverdagskultur i DDR

# data[].attributes.attachment_link.description
De links, du her kan finde om DDR er i høj grad sider oprettet af privatpersoner på privat initiativ. Nogle af dem er meget humoristiske. Dette skal du selvfølgelig holde dig for øje, når du går ind på siderne. Læs også om, hvordan man skal forholde sig til oplysninger fundet på internettet.

# data[].attributes.attachment_link.title
HIK-modellen - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
HIK-modellen er et redskab til kildearbejde, der kan bruges af de yngste elever i historieundervisningen. Modellens tre bogstaver står for hensigt, indhold og kontekst.

# data[].attributes.body
NATO (North Atlantic Treaty Organization). Indtrædelse i den militære forsvarspagt var et opgør med den hidtidige danske neutralitetspolitik og placerede endegyldigt Danmark i Vestblokken. Eleverne kan med fordel undersøge mere om NATOs historie, herunder de forskellige nye medlemslande, som løbende er kommet med i alliancen, så der i dag er 29 medlemslande.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Advertisement

Share the publication

Save the publication to a stack

Like to get better recommendations

The publisher does not have the license to enable download

See More

# data[].attributes.attachment_link.description
33 fortællinger om Den Kolde Krigs bygninger og anlæg i Danmark, Færøerne og Grønland

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Historie

Historiebrug

Historiske scenarier

Historie

Kronologi og sammenhæng

Tidsperioder

12. 1945-1973 (Kold krig og velfærdsstat)

Historie

Kronologi og sammenhæng

Tidsperioder

13: 1973-1989 (Kold krig, EF og krisetider)

Historie

Kronologi og sammenhæng

Det lokale, regionale og globale (5.-9. klasse)

Politik, ideologier, magtforhold og styreformer

Den kolde krig (1)
Danmark indtræder i Nato

Indholdsbeskrivelse:
Cand.mag. ph.d. Mikkel Runge Olesen fra Diis, KU beretter om Danmarks indtræden i Nato og dermed som aktør i Den kolde Krig.

Fysisk beskrivelse:

5 min

TV-optagelse

Klassetrin:
9. til 10. klasse.
Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

Lån "Danmark indtræder i Nato"

Opdater post fra Dantek

Her har du mulighed for at opdater posten fra Dantek. Der vil gå ca. 60 minutter før opdateringen slår igennem.

Vent venligst mens siden indlæses...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
NATO (North Atlantic Treaty Organisation) er en transatlantisk sammenslutning, som samler Europa og Nordamerika i en enestående forsvars- og sikkerhedspolitisk alliance.

NATO's grundlæggende og vedvarende formål har siden 1949 været at værne om medlemslandenes frihed, stabilitet og sikkerhed gennem politiske og militære midler. Derudover har NATO siden 1949 fungeret som et centralt forum for konsultation om sikkerhedspolitiske emner af interesse for medlemmerne, og har været en bærende søjle for fred og stabilitet i det euro-atlantiske område. Alliancen bygger på fælles værdier som demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincipper.
Alliancens oprindelse
Afslutningen på Anden Verdenskrig efterlod et opdelt Europa mellem Vest og Øst. I 1949 grundlagde 12 lande (Belgien, Canada, Danmark, Frankrig, Holland, Island, Italien, Luxembourg, Norge, Portugal, Storbritannien og USA) NATO med det formål at sikre Vesteuropæisk fred og demokratiske værdier, promovere samarbejde og økonomisk vækst blandt dets allierede og beskytte Vesteuropæisk frihed fra det daværende Sovjetunionen gennem et kollektivt forsvar. Den første Nordatlantiske Traktat blev underskrevet den 4. april 1949 i Washington og trådte i kraft den 24. august 1949..

Grundlæggende og unikt for Alliancen var, hvordan de 12 stiftende lande gennem Washingtontraktatens artikel 5 forpligtede sig til at komme hinanden til forsvar, hvis bare ét af landene kom under angreb. Denne forpligtelse bliver i daglig tale kaldt NATO's Musketéred og betyder, at medlemmerne var enige om, at et angreb mod en eller flere af dem betragtes som et angreb mod dem alle. Hvis et sådant angreb fandt sted, skulle hver af medlemslandene under udøvelse af retten til individuelt eller kollektivt selvforsvar (som anerkendt ved artikel 51 i De Forenede Nationers pagt) bistå den eller de angrebne medlemslande med de nødvendige midler i genoprettelsen og opretholdelsen af deres fælles sikkerhed og stabilitet. Artikel 5 er i dag omdrejningspunktet for NATO's afskrækkelsesstrategi og et fortsat unikt element i NATO's samarbejde blandt nu 30 allierede.
Læs mere om Washingtontraktaten

Warszawapagten

Som modsvar til NATO oprettede Sovjetunionen i 1955 Warszawapagten som en østeuropæisk militæralliance med Albanien, Bulgarien, dav. Tjekkoslovakiet, dav. DDR, Ungarn, Polen og Rumænien. Under Den Kolde Krig var det primært truslen fra Sovjetunionen og Warszawapagten, som definerede NATO's rolle og formål. I begyndelsen af 1990'erne stod NATO derfor over for en ny situation ved Sovjetunionens sammenbrud. Warszawapagten blev opløst efter pres fra de nyligt uafhængige østeuropæiske lande, og eftersom de gamle fjender var forsvundet, var der mange iagttagere, som mente at NATO's eksistensgrundlag var forsvundet.

Selvom den førhen definerede sovjetiske trussel om militær invasion forsvandt med afslutningen på Den Kolde Krig, var ustabiliteten i Europa vokset markant. I starten af 1990'erne brød en række regionale konflikter ud i det daværende Jugoslavien og i dele af Sovjetunionen som følge af etniske spændinger, der truede med at sprede sig. NATO-landene kom hurtigt til den konklusion, at deres vilje til kollektivt forsvar, krisestyring og samarbejde gennem NATO fortsat var den bedste garanti for deres sikkerhed, og at NATO's eksistens fortsat var en nødvendighed. Alliancen har siden påtaget sig en række nye, centrale opgaver, herunder bl.a. indgåelse af partnerskaber med lande over hele verden for at medvirke til gensidig dialog, tillid og transparens. Det har været nødvendigt med disse nye former for politisk og militært samarbejde for at håndtere regionale konflikter og bevare fred og stabilitet i Europa og i det euro-atlantiske område.

Det internationale og regionale sikkerhedsmiljø er foranderligt, og det tvinger Alliancen til at være omstillingsparat. NATO har derfor løbende måtte gennemføre reformer og tilpasse sine militære strukturer og kapaciteter for at opretholde den nødvendige operationalitet og politiske stabilitet, der kan modsvare de skiftende udfordringer. Det inkluderer bl.a. opgaver som krisestyring, fredsbevarende og fredsskabende operationer samt udvikling og investering i nye områder som cyberspace, nye distruptive teknologier og rummet.

I dag er Alliancen involveret i stadigt flere aktiviteter, der tager sigte på at fremme samarbejdet med andre lande uden for NATO samt aktivt at imødegå det 21. århundredes sikkerhedsudfordringer. Efter flere udvidelsesrunder er der i dag 30 medlemslande.

Den transatlantiske forbindelse
I dag danner NATO's europæiske og nordamerikanske allierede et bredt transatlantisk fællesskab, som dækker politiske, økonomiske og sikkerhedsmæssige spørgsmål. Fællesskabet er baseret på gensidig afhængighed, fælles værdier og fælles interesser.

Forskellige nationale holdninger betyder, at de allierede ikke altid er enige, men NATO's formål er netop at fremme konsultationer og diskussioner blandt de allierede, så der kan opnås konsensus.

NATO's medlemmer arbejder sammen om en bred transatlantisk dagsorden med fokus på at skabe langsigtede strategier om bl.a. terrorisme, Ruslands aggressive handlinger mod Ukraine, den voksende ustabilitet i syd samt andre tværnationale trusler ,der udfordrer sikkerheden i det euro-atlantiske område.

# data[].attributes.attachment_link.description
NATO (North Atlantic Treaty Organisation) er en transatlantisk sammenslutning, som samler Europa og Nordamerika i en enestående forsvars- og sikkerhedspolitisk alliance.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indledning

North Atlantic Treaty Organisation - forkortet NATO - er verdens suverænt største forsvarsalliance. Den blev dannet i 1949 under Den Kolde Krig og er en forsvarsorganisation bestående af USA, Tyrkiet, Canada og en lang række europæiske lande, herunder Danmark. Alliancen har til formål at sikre sikkerheden for sine medlemmer og fred i verden. NATO's artikel 5, kendt som "musketéreden", slår fast, at et angreb på ét medlem ses som et angreb på hele NATO. Så hvis USA, Tyrkiet eller et andet medlem bliver angrebet, har vi i Danmark som medlem pligt til at hjælpe med at nedkæmpe fjenden. ( Se også Faktalinks artikel om Danmark i NATO). NATO's forsvarsministre blev i 2006 enige om, at hvert medlemsland skulle bidrage med minimum to procent af sit BNP til forsvar. Det er dog kun et fåtal af medlemmerne, der lever op til dette krav, hvilket den amerikanske præsident Donald Trump påtalte i 2017 og 2018. Med krigen i Ukraine fik NATO-landene igen en fælles fjende, nemlig Rusland, og det fik de fleste lande, også Danmark, til at øge deres forsvarsbudgetter. Der hersker fortsat uenighed om, hvor meget eller lidt NATO skal blande sig i Ukraine-krigen, og hvad konsekvenserne af øget indblanding vil være - nogle frygter en tredje verdenskrig, mens andre mener, at det er nu, NATO skal vise sit værd som forsvarsalliance.

Hvad er NATO? Indslag produceret af Forsvarshistorien - Udsendt Af Danmark, 2022.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ruslands angreb på Ukraine har styrket sammenholdet i NATO og fået medlemmerne til at øge deres militære bidrag. Samtidig har Finland og Sverige ansøgt om medlemsskab af forsvarsalliancen.

# data[].attributes.headline
TV- udsendelse fra 2009: Den kolde krig er slut. NATO - hvad nu? 

# data[].attributes.subject
TV- udsendelse fra 2009: Den kolde krig er slut. NATO - hvad nu? 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Der spekuleres på højtryk - får den danske statsminister Anders Fogh Rasmussen jobbet som NATO's nye generalsekretær? En dansker står i spidsen for arbejdet med at finde den rette person til posten, men uanset hvem det bliver, så venter en stor opgave. For hvad skal vi med NATO, nu da Den Kolde Krig for længst er forbi?

Klassetrin:
Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Der spekuleres på højtryk - får den danske statsminister Anders Fogh Rasmussen jobbet som NATO's nye generalsekretær? En dansker står i spidsen for arbejdet med at finde den rette person til posten, men uanset hvem det bliver, så venter en stor opgave. For hvad skal vi med NATO, nu da Den Kolde Krig for længst er forbi?

# data[].attributes.headline
TV - debatprogram om NATOs 70 års jubilæum og dens fremtid

# data[].attributes.subject
TV - debatprogram om NATOs 70 års jubilæum og dens fremtid

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Debatprogram om udenrigspolitik. Den nordatlantiske traktat og dermed etableringen af NATO blev underskrevet af USA, Canada og ni europæiske lande den 4. april 1949.
NATO kan dermed fejre sit 70. tyvende år i år.
Men NATO er ude i politisk bølgegang, og fejringen på dagen bliver afdæmpet. Hvad er status for NATO i 70-året for etableringen? Hvorfor er medlemskabet af NATO så vigtigt for Danmark, og hvordan ser fremtiden ud for NATO og den verdensorden, som den beskytter?
Sådan lyder de centrale spørgsmål, når Charlotte Flindt Pedersen, Uffe Ellemann-Jensen og Mogens Lykketoft vurderer NATOs tilstand og betydning i jubilæumsåret.

Klassetrin:
Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Debatprogram om udenrigspolitik. Den nordatlantiske traktat og dermed etableringen af NATO blev underskrevet af USA, Canada og ni europæiske lande den 4. april 1949.<br />NATO kan dermed fejre sit 70.

# data[].attributes.headline
TV - 29 min: Fjenden kommer - Stevnsfortet

# data[].attributes.subject
TV - 29 min: Fjenden kommer - Stevnsfortet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Liv Thomsen fortæller om et underjordisk fort, som bliver bygget i 1952 og ligger dybt inde i Stevns Klint. Under indtryk af Den kolde krig skal fortet holde øje med al østeuropæisk bådtrafik i Østersøen med kurs mod de danske farvande. Fortet er udstyret med kanoner med en rækkevidde på 23 kilometer, men er først og fremmest tænkt som NATOs vagthund i forbindelse med et eventuelt angreb fra Warszawapagtens flåde. NATO er dog ikke imponeret og vil ikke støtte anlægsarbejdet finansielt, for man opfatter et stationært fort som gammeldags og let at omgå eller erobre ved et overraskelsesangreb. Faktisk opfatter NATO de snørklede danske farvande som så svære at forsvare, at man i tilfælde af et flådeangreb fra Warszawapagtens side er parat til i første omgang at opgive at forsvare Danmark og i stedet satse på at angribe fjendens skibe og ubåde i Skagerrak. Danmark har ikke desto mindre 230 mand posteret i Stevnsfortet, som overvåger Østersøen i døgndrift, og en polsk general kan da også afsløre, at der faktisk var planer om at angribe Danmark fra søsiden. Efter Warszawapagtens sammenbrud og Murens fald i 1989 udfører Stevnsfortet farvandsovervågning, indtil det lukkes helt i år 2000 og bliver museum.

7. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Liv Thomsen fortæller om et underjordisk fort, som bliver bygget i 1952 og ligger dybt inde i Stevns Klint. Under indtryk af Den kolde krig skal fortet holde øje med al østeuropæisk bådtrafik i Østersøen med kurs mod de danske farvande.

# data[].attributes.headline
Mest til læreren - Atomfrygt af Casper Sylvest (100 Danmarkshistorier, Unipress 2022)

# data[].attributes.subject
Mest til læreren - Atomfrygt af Casper Sylvest (100 Danmarkshistorier, Unipress 2022)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om bogen

I januar 1962 dumpede en tynd, mørkeblå pjece ind ad brevsprækken hos samtlige danskere. Afsenderen var Statsministeriet, og overskriften lød Hvis krigen kommer. 17 år forinden havde USA afsluttet verdenskrigen med to atombomber over Japan. De dræbte tusinder og satte gang i Den Kolde Krig mellem USA og Sovjet, der gjorde ord som prøvesprængninger, civilforsvar og radioaktivt nedfald til allemandseje. Senere råbte miljødemonstranter nej tak til atomkraft, og det sovjetiske atomkraftværk Tjernobyl nedsmeltede i en stråleregn. I dag er der igen stærke kræfter, der promoverer kernekraft som fremtidens blændende brændstof.

På sikker afstand flyver Casper Sylvest, historiker ved Syddansk Universitet, over paddehatteskyen for at overskue, hvordan danskerne håndterede deres atomfrygt.

Pressen skrev

Lektørudtalelse, DBC
"Bogen er udgivet i serien "100 danmarkshistorier", og som de andre i serien er den også vedkommende og spændende. Teksten er yderst velskrevet samt præcis, og pointerne falder som perler på en snor, så læsningen bliver aldrig kedelig eller triviel (...) En bog er guld værd for den rette læser (...) Fremragende og spændende bog, der kan anskaffes af alle"

Preben Etwil, Historie-online
"Endnu engang er det lykkedes Aarhus Universitetsforlag at udsende et velfortalt, vedkommende og vidensinteressant nedslag i danmarkshistorien.

Casper Sylvest har med Atomfrygt 1962 bidraget til at holde forlagets høje ambitioner ved lige - at servere små og overkommelige bogbidder fortalt af forskere i et lettilgængeligt sprog om danmarkshistoriens vigtigste begivenheder og tematikker.

Målgruppen er måske ikke det historiske akademica, men mere den velorienterede historisk interesserede borger. Det kræver, at det faglige er i orden, og at historien er velfortalt og fremadskridende.

Det opfylder Atomfrygt 1962 i fulde drag.

Men hvis man går på forlagets hjemmeside, finder man de manglende noter, og dermed bliver bogen også interessant for de lidt mere nørdede historikere, der både vil eftertjekke bogens udsagn, men også for at muliggøre videre forskning (...)

(...)Med disse ord skal bogen stærkt anbefales enhver læser eller lytter, der vil prøve at dykke ned i baggrunden for, den atomfrygt, der var meget udtalt i anmelderens barndomshjem."

Katrine Lester, bogblogger.dk
"(...) både dengang og nu er kernekraft et emne, der deler vandene. Til gengæld har klimaangsten overtaget atomangsten, og det rejser selvfølgelig spørgsmålet om der overhovedet var en grund til at bruge så mange ressourcer på at forberede os på og frygte en atomkrig, der aldrig kom? Casper Sylvest fremlægger fakta og lader læseren om selv at konkludere."

P1, Kampen om historien
Radioudsendelse: "Atomfrygt og dommedag"
10.05.2022

Avisen Danmark
Kronik: "Frygten for atomkrigen trækker lange spor"
16.01.2022

# data[].attributes.attachment_link.description
I januar 1962 dumpede en tynd, mørkeblå pjece ind ad brevsprækken hos samtlige danskere. Afsenderen var Statsministeriet, og overskriften lød Hvis krigen kommer. 17 år forinden havde USA afsluttet verdenskrigen med to atombomber over Japan. De dræbte tusinder og satte gang i Den Kolde Krig mellem USA og Sovjet, der gjorde ord som prøvesprængninger, civilforsvar og radioaktivt nedfald til allemandseje.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kilder

Mytedrab

Atomvåben blev opfundet under 2. verdenskrig og bidrog til krigens afslutning, da USA i august 1945 kastede atombomber ned over de japanske byer Hiroshima og Nagasaki. Atombombningerne resulterede i store tab af menneskeliv, og det blev efterhånden klart, at der også var tale om langtidskonsekvenser af den radioaktive stråling. Vi ved dog ikke meget om, hvad folk mente om atomvåben før omkring 1960. Før den tid spillede emnet ikke nogen rolle ved folketingsvalg eller andre politiske begivenheder, og der findes ikke opinionsundersøgelser om det. De få fingerpeg, vi har, antyder, at man var bange for krig i almindelighed, og at man forestillede sig en ny verdenskrig udspillet efter de samme mønstre som den forrige, det vil sige med store hære i konfrontation med hinanden, invasioner osv.

Medierne skrev heller ikke meget om atomkrig og dens følger i atomvåbnenes første 15 år. De skrev til gengæld meget om atomvåben, og det, de skrev, var næsten altid særdeles positivt. Atombomben blev helt fra starten beskrevet i triumferende vendinger som et våben, der med hidtil ukendt effektivitet kunne slå fjender ihjel. Artiklerne var ofte ledsaget af fotos og tegninger til anskueliggørelse af ødelæggelseskraften. Fotos af overlevende ofre fra Hiroshima og Nagasaki eller af stråleramte forsøgsdyr fra de efterfølgende prøvesprængninger blev derimod næsten aldrig vist. Der blev i tilgift til de positive beskrivelser udviklet en hel følgeindustri af pinup-piger, lystspil, tegneserier mv., som blev navngivet på måder, der knyttede dem til atombomben og på den måde kunne popularisere den. Begrebet 'sexbombe' er således en udvikling af begrebet 'atomsexbombe'.

Lejlighedsvis betænkelighed ved atomvåben blev i den danske presse udtrykt fra 1950, da det stod klart, at Sovjetunionen havde brudt det amerikanske atomvåbenmonopol. Betænkeligheden voksede mærkbart, efter at Sovjetunionen i oktober 1957 sendte en satellit ('sputnik') ud i rummet og dermed afslørede at være i besiddelse af langtrækkende raketter. Da det fra samme tid blev kendt, at tidens mange atmosfæriske atomprøvesprængninger forårsagede radioaktivt nedfald over hele kloden, blev der megen offentlighed om atomoprustningen i Vesttyskland og Storbritannien. Debatterne herfra spredte sig til det øvrige Europa. Da forfatteren Carl Scharnberg i 1960 startede græsrodsorganisationen 'Kampagnen mod Atomvåben', nåede de også til Danmark, og mange ytrede sig nu kritisk imod atomvåbnene.

Et af mange forsøg i 1950'erne på at popularisere atombomben - eller gøre pinup-pigerne eksplosive? Fra Se og Hør, 11. juni 1954.

Forfatter(e)

Søren Hein Rasmussen

Tidsafgrænsning

1945 - 1960

Medietype

Tekst

Sidst redigeret

24. februar 2012

Sprog

Dansk

Udgiver

danmarkshistorien.dk

AARHUS UNIVERSITET
Institut for Kultur og Samfund
Afdeling for Historie og Klassiske Studier
Jens Chr. Skous Vej 5
8000 Aarhus C
danmarkshistorien@cas.au.dk

danmarkshistorie i tekst, lyd og billede
- formidlet af fagfolk

# data[].attributes.attachment_link.title
MYTE: Gjorde Hiroshima danskerne bange for atomkrig?

# data[].attributes.attachment_link.description
Kilder Atomvåben blev opfundet under 2. verdenskrig og bidrog til krigens afslutning, da USA i august 1945 kastede atombomber ned over de japanske byer Hiroshima og Nagasaki. Atombombningerne resulterede i store tab af menneskeliv, og det blev efterhånden klart, at der også var tale om langtidskonsekvenser af den radioaktive stråling.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kildebanksemne om atomfrygten efter Anden Verdenskrig

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette kildebanksemne er om frygten for atomkraft og -bomber der herskede i perioden efter Anden Verdenskrig under den Kolde Krig

# data[].attributes.body
Kan lånes på CFU Absalon

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den kolde krig

Indeholder følgende elementer: Klik for at se mere

Fysisk beskrivelse:

1 Kasse

Klassetrin:
8. til 10. klasse.

Anvendelsesklausul:

Udlånsmaterialer

Der kan maksimalt bookes 1 eksemplarer af materialet.

Materialet kan lånes i 20 arbejdsdage.

Antal i afdelinger:

3 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

Lån "Den kolde krig"

Opdater post fra Dantek

Her har du mulighed for at opdater posten fra Dantek. Der vil gå ca. 60 minutter før opdateringen slår igennem.

Vent venligst mens siden indlæses...

# data[].attributes.attachment_link.title
Berlin wall Border troops (Grenztruppen)

# data[].attributes.headline
TV - 24 min: Flugten fra Røde Berlin (DR, 2004)

# data[].attributes.subject
TV - 24 min: Flugten fra Røde Berlin (DR, 2004)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Efter anden verdenskrig blev Berlin delt og for at standse flygtningestrømmen fra den sovjetiske del, blev der i 1961 opført en mur. Muren var stærkt bevogtet, men alligevel lykkedes det over 5000 mennesker at flygte til Vestberlin frem til murens fald i 1989. Nogle af disse flygtninge fortæller om de forskellige flugtmuligheder og hvordan det lykkedes dem at flygte til vesten.

# data[].attributes.attachment_link.description
Efter anden verdenskrig blev Berlin delt og for at standse flygtningestrømmen fra den sovjetiske del, blev der i 1961 opført en mur. Muren var stærkt bevogtet, men alligevel lykkedes det over 5000 mennesker at flygte til Vestberlin frem til murens fald i 1989.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
File

File history

File usage on Commons

Metadata

Original file ‎(800 × 796 pixels, file size: 97 KB, MIME type: image/jpeg)

File information

Structured data

Captions

Captions

English

Add a one-line explanation of what this file represents

Summary[edit]

Licensing[edit]

This file is licensed under the Creative Commons Attribution-Share Alike 3.0 Germany license.

Attribution: Bundesarchiv, Bild 183-W1128-021 / CC-BY-SA 3.0

You are free:

to share – to copy, distribute and transmit the work

to remix – to adapt the work

Under the following conditions:

attribution – You must give appropriate credit, provide a link to the license, and indicate if changes were made. You may do so in any reasonable manner, but not in any way that suggests the licensor endorses you or your use.

share alike – If you remix, transform, or build upon the material, you must distribute your contributions under the same or compatible license as the original.

File history

Click on a date/time to view the file as it appeared at that time.

| Date/Time | Thumbnail | Dimensions | User | Comment
current | 18:42, 4 December 2008 | | 800 × 796 (97 KB) | BArchBot (talk | contribs) | == Summary == {{Information |Description={{BArch-description|1='''Grenzsoldaten der NVA bei Diensteinweisung''' ADN-ZB/Schaar 28.11.80 DDR: Zum Tag der Grenztruppen der DDR Unterleutnant Uwe Schulze (r.) bei der Einweisung von Postenführer Gefreiter Wi

You cannot overwrite this file.

File usage on Commons

Metadata

This file contains additional information such as Exif metadata which may have been added by the digital camera, scanner, or software program used to create or digitize it. If the file has been modified from its original state, some details such as the timestamp may not fully reflect those of the original file. The timestamp is only as accurate as the clock in the camera, and it may be completely wrong.

Image title | ADN-ZB/Schaar 28.11.80 DDR: Zum Tag der Grenztruppen der DDR Unterleutnant Uwe Schulze (r.) bei der Einweisung von Postenführer Gefreiter Wieland Sieber (M.) und Soldat Fred Socher. Alle Angehörigen der Einheit Bergner des Truppenteils "Florian Geyer" haben sich im sozialistischen Wettbewerb "Kampfposition X. Parteitag" hohe Ziele gesteckt. In der Grenzausbildung wollen sie die Note 1 erreichen. Bei vielen Einzelverpflichtungen steht der Kampf um das Bestenabzeichen im Vordergrund.
Author | Schaar, Helmut
IIM version | 2
Headline | Grenzsoldaten der NVA bei Diensteinweisung
Special instructions | Im Hintergrund ein Beobachtungsturm
Credit/Provider | Bundesarchiv
Short title | Bild 183-W1128-021

Structured data

Items portrayed in this file

depicts

# data[].attributes.attachment_link.title
NVA DDR Kommandeur Grenztruppen 1984 Командир Погранвойск ГДР

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Plakat: Sichere Grenzen

Das farbige Plakat ist mit dem Wortlaut "Sichere Grenzen - gesicherter Frieden!" versehen. Es zeigt zwei DDR-Grenzsoldaten mit einem Schäferhund...Plakate mit solchen Motiven wurden im Rahmen der Agitation und Propaganda bei den Grenztruppen der DDR verwendet.

Source

museum-digital:thüringen

By-line

Deutsch-Deutsches Museum Mödlar

Copyright Notice

© Deutsch-Deutsches Museum Mödlareuth. Museum zur Geschichte der deutschen Teilung ; Licence: CC BY-NC-SA (https://creativecom

Keywords

Innerdeutsche Grenze, Kriegswesen und Militär, Plakat

Metadata

File Size

218.32kB

Image Size

661x943

Exif Byte Order

Big-endian (Motorola, MM)

X Resolution

1

Y Resolution

1

Resolution Unit

None

Y Cb Cr Positioning

Centered

Copyright

© Deutsch-Deutsches Museum Mödlareuth. Museum zur Geschichte der deutschen Teilung ; Licence: CC BY-NC-SA (https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0/)

Encoding Process

Baseline DCT, Huffman coding

Bits Per Sample

8

Color Components

3

Y Cb Cr Sub Sampling

YCbCr4:2:0 (2 2)

Contact

Artist

Deutsch-Deutsches Museum Mödlareuth. Museum zur Geschichte der deutschen Teilung

Creator City

Töpen

Creator Address

Mödlareuth Nr. 13

Creator Postal Code

95183

Creator Work Email

digitalisierung@museumsverband-thueringen.de

Creator Work Telephone

+49(0)9295-1334

Creator Work URL

http://moedlareuth.de

Attribution Name

Deutsch-Deutsches Museum Mödlareuth. Museum zur Geschichte der deutschen Teilung

Owner

Deutsch-Deutsches Museum Mödlareuth. Museum zur Geschichte der deutschen Teilung

Usage Terms

CC BY-NC-SA

# data[].attributes.attachment_link.title
Plakat: Sichere Grenzen :: Deutsch-Deutsches Museum Mödlareuth. Museum zur Geschichte der deutschen Teilung :: Ressource :: museum-digital:thüringen

# data[].attributes.attachment_link.description
Das farbige Plakat ist mit dem Wortlaut "Sichere Grenzen - gesicherter Frieden!" versehen. Es zeigt zwei DDR-Grenzsoldaten mit einem Schäferhund...Plakate mit solchen Motiven wurden im Rahmen der Agitation und Propaganda bei den Grenztruppen der DDR verwendet. Source museum-digital:thüringen By-line Deutsch-Deutsches Museum Mödlar Copyright Notice © Deutsch-Deutsches Museum Mödlareuth.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Året er 1956. I Østtyskland lever folk afsondret fra omverden, men jerntæppet er endnu ikke helt stærkt nok til at afholde de to drenge, Kurt og Theo, fra at lave små hemmelige ture til det forjættede Vesten. Men jerntæppet strammes, og da et oprør i Ungarn bliver slået hårdt ned, beslutter de to drenge, sammen med resten af deres gymnasieklasse i den østtyske by Stalinstadt, at holde to minutters stilhed i solidaritet med de faldne. Skoleledelsen og sågar den østtyske stat reagerer voldsomt på elevernes opførsel - man tolererer ikke systemkritik og er fast besluttet på at slå hårdt ned. De unge bliver bedt om enten at udpege bagmanden for oprøret eller blive smidt ud af skolen.
Det danske Filminstitut skrev således i forbindelse med at filmen indgik i "Med Skolen i Biografen":
Et spændende drama om en skoleklasse, som trodser systemet i det tidligere Østtyskland. Året er 1956. I byen Stalinstadt beslutter en gruppe gymnasieelever at holde to minutters stilhed i solidaritet med ofrene i Ungarn, som brutalt er blevet slået ned af den sovjetiske besættelsesmagt. Det stille oprør får uanede konsekvenser, og klassens sammenhold testes, da man på højeste niveau ønsker at få udpeget, hvem der har stået bag provokationen. Filmen bygger på virkelige begivenheder og er baseret på en roman af Dietrich Garstka.

Pædagogisk note:

Elsebeth Hansen

Filmen kan anvendes i tyskundervisningen i 9. og 10 kl, hvor den kan give eleverne indblik i, hvordan det var at være ung og vokse op i et delt Tyskland, inden Muren blev bygget.
Filmen kan indgå i temaer om Freundschaft, Solidarität og Identität fx med fokus på personbeskrivelser. Filmens karakterer i gymnasieklassen gennemgår en personlig udvikling fra det ubekymrede ungdomsliv til at skulle finde deres personlige identitet i et samfund, der ikke tillader selvstændige tanker og handlinger. De skal træffe en altafgørende beslutning om at forlade familien og de kendte omgivelser for at få den eksamen, de skal bygge deres voksenliv på.
Tematisk vil filmen som et historisk drama kunne indgå i et tværfagligt forløb med historie om, hvordan det politiske system begrænsede og dominerede tyskernes hverdag under Den kolde krig.
Herunder findes en pædagogisk vejledning, der består af en række generelle refleksioner, ideer og opgaver til at arbejde med tv- og spillefilm i tyskundervisningen. Hovedfokus på selve opgaverne i denne vejledning ligger inden for mundtlig og til dels skriftlig kommunikation samt kultur og samfund som formuleret i Fælles Mål for tysk. Du kan således vælge, hvor du ønsker at lægge vægten i arbejdet med filmen og bruge de ideer til opgaver, som er mest relevante til din undervisning
Filmens trailer findes nederst på denne side.

Vejledninger til materialet

Efter filmen (B1)

Før filmen (B1)

Tysk: Gymnasiet

Klassetrin:
8. til 10. klasse.
Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Året er 1956. I Østtyskland lever folk afsondret fra omverden, men jerntæppet er endnu ikke helt stærkt nok til at afholde de to drenge, Kurt og Theo, fra at lave små hemmelige ture til det forjættede Vesten. Men jerntæppet strammes, og da et oprør i Ungarn bliver slået hårdt ned, beslutter de to dr…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den Kolde Krig var den storpolitiske konflikt, der definerede perioden mellem Anden Verdenskrigs afslutning i 1945 frem til Berlinmurens fald i 1989 og opløsningen af Sovejtuniuonen to år efter. Konflikten stod mellem de to supermagter, USA og Sovjetunionen, sammen med deres allierede. Det blev kaldt en kold krig, fordi supermagterne aldrig kom i direkte væbnet konfrontation mod hinanden, men det kunne sagtens være sket. Under Den Kolde Krig opstod der en række kriser og konflikter, der kunne have udviklet sig til en altødelæggende atomkrig.

Fra 2010'erne er nogle begyndt at tale om en genoptagelse af Den Kolde Krig. Ruslands annektering af Krim-halvøen i 2014 og NATO's udstationering af tropper i de baltiske lande er blot et par eksempler på et stadigt stigende konfliktniveau mellem Rusland og NATO med USA i spidsen. Med krigen i Ukraine i 2022 har diskussionen om en ny kold krig nået nye højder.

Forklarende videoindslag om baggrunden for krigen i Ukraine. Produceret af Vox, marts 2022.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mikhail Gorbatjov er død. Som Sovjetunionens leder forhandlede Gorbatjov og USA's daværende præsident omfattende nedrustningsaftaler, der der bidrog til Den Kolde Krigs ophør i 1989. Læs mere i artiklen om Gorbatjovs rolle i Den Kolde Krig.

# data[].attributes.headline
Danmarks politisk rolle. Mest til læreren

# data[].attributes.subject
Danmarks politisk rolle. Mest til læreren

# data[].attributes.attachment_link.title
Danmark i Norden, i Europa og i Vestblokken

# data[].attributes.attachment_link.description
Kilder Efterkrigstiden, 1945-1973 Efter den tyske og japanske kapitulation i 1945 var verdenssamfundet sat på en stor opgave. Den handlede dels om at genetablere diplomatiske og internationale samarbejder, dels - og især - om at undgå eskalation af konflikter og aggressiv nationalisme.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fred og venskab under den kolde krig | Arbejdermuseet

# data[].attributes.attachment_link.description
Kildepakken om fredsbevægelsen og venskabsforeninger under den sidste del af den kolde krig er udviklet i samarbejde med lektor, ph.d. Rósa Magnúsdóttir fra Afdeling for Historie og Klassiske Studier ved Aarhus Universitet til kurset ’Den kulturelle kolde krig’. Vi håber, at den praktiske indgang ti…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
His2rie er en serie af bøger og tilhørende hjemmeside målrettet historieundervisningen på ungdomsuddannelserne.

Alt materiale er tilrettelagt ud fra bekendtgørelsen for historie på stx og/eller hf.

Serie og hjemmeside udgives og drives af forlaget Frydenlund.

His2rie

Redaktør Vibe Skytte
c/o Frydenlund
Alhambravej 6
1826 Frederiksberg C
Tlf.: 3318 8136
E-mail: vibe@frydenlund.dk

# data[].attributes.attachment_link.title
DDR 1949 - 1989 - den virkeliggjorte socialisme?

# data[].attributes.attachment_link.description
His2rie er en serie af bøger og tilhørende hjemmeside målrettet historieundervisningen på ungdomsuddannelserne. Alt materiale er tilrettelagt ud fra bekendtgørelsen for historie på stx og/eller hf. Serie og hjemmeside udgives og drives af forlaget Frydenlund. Redaktør Vibe Skyttec/o FrydenlundAlhambravej 61826 Frederiksberg CTlf.: 3318 8136E-mail: vibe@frydenlund.dk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Før internettets tid måtte man som videbegærlig elev nøjes med de uddrag af kilder, som lærebøgerne præsenterede. Eller man måtte ud på en lang og besværlig rejse gennem biblioteker og samlinger, hvis man selv ville se kritisk på de historiske tekster. Nu kan man på internettet finde enorme samlinger af arkivmateriale. Meget er oversat til hovedsprogene, ikke mindst engelsk. Når det gælder den kolde krig, så er en stor del af de offentliggjorte dokumenter fra Sovjetunionen og Østeuropa lagt ud på historiske web-databaser. Her er der også mængder af offentliggjort materiale fra fx USA. Man kan selv udbygge sin viden om, hvorfor Sovjetunionen slog oprøret i Ungarn ned, eller om hvordan verden undgik det store atomragnarok under Cuba-krisen.

Den amerikanske CWIHP ( Cold War International History Project) , er en af de største databaser på Nettet. CWIHP er et delprojekt under "Woodrow Wilson International Center for Scholars", og formålet med CWIHP er at samle materiale og forskningsresultater fra den kolde krig. Man kan finde oversættelser af hidtil hemmelige dokumenter i det digitale arkiv, "Digital Archive".

Foreign Relations of the United States (FRUS) er en gigantisk samling af officielle dokumenter vedrørende USA's udenrigspolitik fra 1860 til midten af 1970'erne. Her er bl.a. indberetninger fra amerikanske diplomater, der sad midt i de historiske begivenheder-fx en ambassadør, der oplevede, at sovjetiske tropper nedkæmpede de ungarske oprørere i 1956. Dokumenter fra før 1960 er lagt ind under University of Wisconsin.

FRUS's dokumenter fra 1960- 1976 ligger derimod på websitet Office of the Historian, som hører under det amerikanske udenrigsministerium. Man kan altså her finde dokumenter vedrørende fx Cubakrisen og Vietnamkrigen.

National Security Archive (NSA) er en uafhængig organisation. NSA er grundlagt af journalister og forskere, der var bekymrede over den amerikanske forbundsregerings stigende tilbøjelighed til at skjule oplysninger for offentligheden. NSA rummer bl.a. dokumenter vedrørende USA's diskrete støtte til militærkuppene i Chile og i Argentina i 1970'erne. Forskerne fra NSA har ført talrige retssager mod USA's regering for at få offentliggjort følsomme dokumenter.

Men der findes også en række andre arkiver: Parallel History Project har base i Schweiz og beskæftiger sig især med militære forhold under den kolde krig.

Endelig er der her nogle links til tysksprogede arkiver, som især er interessante, hvis man arbejder med Berlin og DDR:

Document Archiv

German History in Documents and Images
Die DDR im Blick der Stasi

# data[].attributes.attachment_link.description
Før internettets tid måtte man som videbegærlig elev nøjes med de uddrag af kilder, som lærebøgerne præsenterede. Eller man måtte ud på en lang og besværlig rejse gennem biblioteker og samlinger, hvis man selv ville se kritisk på de historiske tekster. Nu kan man på internettet finde enorme samlinger af arkivmateriale.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skilte som dette hang alle steder på eller i nærheden af forsvarets forter, kaserner, depoter og baser. De var en fast del af næsten alle danskeres hverdag, fordi forsvaret rådede over et omfattende net af bygninger og bunkere, som spredte sig over hele landet - både i by og på land. (Statens Forsvarshistoriske Museum).

Når man taler om Den Kolde Krig, handler det om de konflikter, som opstod mellem Sovjetunionen og USA i perioden fra 1945 til 1991. Konflikten bliver kaldt kold, fordi det aldrig udviklede sig til en direkte militær kamp mellem de to supermagter.

Jerntæppet sænker sig

Anden Verdenskrig sluttede i sommeren 1945, men freden var langt fra vundet. Uenigheden og mistilliden meldte sig straks i den alliance, som havde nedkæmpet Nazi-Tyskland. I 1949 blev NATO oprettet med USA som ledende magt. Som modsvar hertil oprettede Sovjetunionen Warszawapagten i 1955. Fronterne i Den Kolde Krig var trukket op.

Danmark som frontlinjestat

I den allertidligste del af Den Kolde Krig ønskede de fleste danske politikere at holde Danmark fri af de to blokke. Det viste sig dog at blive svært, i høj grad på grund af geografi: Danmark lå som stopbom i Østersøen, og Grønland lå midt mellem de to supermagter. På Bornholm stod sovjetiske "befrielsestropper" indtil 1946 og truede med at overtage øen.

For regeringen var det svært at argumentere for neutralitet, fordi det ville gøre Danmark til et let offer, hvis krigen brød ud igen. Man forsøgte som alternativ at oprette et nordisk forsvarsforbund. Frygten for Sovjetunionen var dog for stor, og idéen blev droppet. En alliance med USA blev den eneste reelle mulighed, og i april 1949 blev Danmark medlem af NATO.

Oprustning og velfærd

Den nye rolle som frontlinjestat gjorde det nødvendigt at foretage en styrkelse af det danske forsvar. Forsvarsbudgetterne voksede i takt med spændingerne mellem Øst og Vest. Værnepligten blev udvidet, Hjemmeværnet blev oprettet, og det civile beredskab blev styrket. Civilsamfundet blev holdt på stikkerne med oplysningskampagner og ugentlige øvelser. Velfærdssamfundet blev udbygget og var med til at underminere de danske kommunisters sociale appel til arbejderklassen.

Udslettelsen truer

Der foregik en enorm oprustning og ophobning af kernevåben på begge sider. Selvom der aldrig blev krig i Danmark, levede mange danskere i frygt. Frygt for kommunisterne, men primært for at en kernevåbenkrig ville føre til verdens undergang. Ved flere episoder var Den Kolde Krig da også ved at blive "varm". Bl.a. under Koreakrigen og Vietnamkrigen, og særligt under Cubakrisen i 1962. Frygten for den totale udslettelse afholdt dog de to blokkes ledere fra at begynde en direkte, militær konfrontation.

Jerntæppet letter

Mens perioden fra midt i tresserne til sidst i halvfjerdserne var præget af relativ afspænding mellem de to blokke, blussede konflikten op igen i 1979. I midten af firserne begyndte dog en større opblødning af den sovjetiske politik. Da Sovjetunionen gik i opløsning i 1991, var Den Kolde Krig endelig et overstået kapitel.

# data[].attributes.attachment_link.description
Når man taler om Den Kolde Krig, handler det om de konflikter, som opstod mellem Sovjetunionen og USA i perioden fra 1945 til 1991. Konflikten bliver kaldt kold, fordi det aldrig udviklede sig til en direkte militær kamp mellem de to supermagter. Anden Verdenskrig sluttede i sommeren 1945, men freden var langt fra vundet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I denne film fortæller Casper Sylvest, lektor, ph.d. ved Institut for Historie, SDU, om Civilforsvaret i Danmark, der havde til formål at beskytte befolkningen mod følgerne af moderne krig.

Civilforsvaret blev oprettet i april 1949, få dage før Danmark tilsluttede sig Atlantpagten og dermed valgte side i den begyndende kolde krig. Det var et humanitært forsvar, der bl.a. bestod af et lokalt organiseret beredskab, hvor eksempelvis politi, brandvæsen og frivillige skulle bidrage. Civilforsvarets kommunikation og offentlige oplysning havde blandt andet til formål at mobilisere og disciplinere danskerne i tilfælde af krig.

I begyndelsen af 1950'erne fokuserede man i civilforsvarets kommunikation primært på at hverve frivillige og at udbrede kendskabet til organisationen, hvilket bl.a. blev gjort ved hjælp af film i biograferne. Hensigten med filmene var at få publikum til at indse, at en ny krig kunne indtræffe, og et stærkt kollektivt civilforsvar derfor var nødvendigt. Kendetegnende for perioden var, at truslen om en mulig atomkrig ikke var fremtrædende. Dette tog dog en drejning i løbet af de følgende ti år. Mod slutningen af 1950'erne og i begyndelse af 1960'erne blev oplysningen mere fokuseret på atomkrigen og de sikkerhedsforanstaltninger den enkelte borger kunne og burde træffe. Det var også på dette tidspunkt den danske regering udsendte pjecen 'Hvis krigen kommer' til alle husstande. Det var særligt udviklingen af brintbomben, der fra midten af 1950erne gav anledning til dette skift. Denne nye og meget kraftige våbenteknologi affødte offentlig debat om en mulig atomkrig og dens følger.

Filmen er udarbejdet i forbindelse med forskningsprojektet Danish Civil Defence: Fear and Survival during the Cold War finansieret af Danmarks Frie Forskningsfond, Kultur og Kommunikation (2018-2021).

Klik på 'CC' og vælg 'dansk', hvis du vil se filmen med undertekster.

Se flere film fra danmarkshistorien.dk her.

# data[].attributes.attachment_link.description
I denne film fortæller Casper Sylvest, lektor, ph.d. ved Institut for Historie, SDU, om Civilforsvaret i Danmark, der havde til formål at beskytte befolkningen mod følgerne af moderne krig. Civilforsvaret blev oprettet i april 1949, få dage før Danmark tilsluttede sig Atlantpagten og dermed valgte side i den begyndende kolde krig.

# data[].attributes.body
https://danmarkshistorien.dk/perioder/efterkrigstiden-1945-1973/danmark-i-norden-i-europa-og-i-vestblokken/

# data[].attributes.attachment_link.description
I denne film fortæller Rosanna Farbøl, adjunkt, ph.d. ved Institut for Kultur og Samfund, Aarhus Universitet, om Civilforsvaret i Danmark, der havde til formål at beskytte befolkningen mod følgerne af moderne krig.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Enigma - Museum for Post, Tele og Kommunikation

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
28. august 2014 af Sanne Aagaard Jensen & Andreas Marklund

Det var selvfølgelig strengt fortroligt. Tophemmeligt. Men under den kolde krig var nogle af Danmarks førende teleeksperter travlt beskæftigede med at forberede landets kommunikationsnet på atomkrig. Hvis Danmark blev udsat for et angreb skulle Post- og Telegrafvæsenet og telefonselskaberne - i samarbejde med NATO Forsvaret og Civilforsvaret - være klar til at reparere og omdirigere teletrafikken så den mest fornødne kommunikation stadig kunne finde sted. Et nyt forskningsprojekt på Post & Tele Museum skal nu kaste lys over beredskabet inden for telekommunikation i perioden fra 1945 til 1990.

I skoven Krogenberg Hegn sydvest for Helsingør blev der for godt et halvt århundrede siden opført en hemmelig atomsikret bunker. I dag er bunkeren tømt for indhold og forseglet og når man står i den grønne nordsjællandske skov er det hverken krig eller atomragnarok som tankerne falder hen på.

Men da bunkeren - kendt som Gurrebunkeren eller BOC1 (Beredskabs-Operations-Center) - blev opført af Forsvarets Bygningstjeneste og stod færdig i 1961 var det med ganske alvorlige udsigter for øje: Hvis en fjendtlig magt angreb Danmark skulle regeringen og dens kriseapparat rykke ned i det atomsikrede skjulested og derfra styre landet gennem en eventuelt 3. verdenskrig. I slutningen af 1960'erne blev det dog besluttet at opføre en større bunker i nærheden (BOC2) og med tiden blev Gurrebunkeren overflødig som regeringsanlæg.

Bunkeren kunne derfor benyttes til et andet beredskabsformål nemlig det telekommunikationsberedskab som siden 1950'erne var blevet opbygget i samarbejde mellem Forsvaret Post- og Telegrafvæsenet og telefonselskaberne og som efterhånden var blevet til en kritisk bestandsdel i NATO-alliancens forsvar. Selve ryggraden udgjordes af NALLA (National Long Lines Agency) - et koordineringsorgan med repræsentanter for Forsvaret Civilforsvaret og teleadministrationerne som i tilfælde af krise eller krig skulle overtage ansvaret for hele det danske telenet. Ved hjælp af penge fra Marshallplanen NATO's fælles infrastrukturprojekter og flere store bevillinger fra den danske regering blev landets telekommunikationsanlæg udbygget og sikret så det stadig ville være muligt at opretholde de væsentligste forbindelser i en krisesituation.

Beredskabet inden for telekommunikation var del af en større sikkerhedspolitisk udvikling i det 20. århundrede. I efterkrigstiden blev grundstenen lagt til det vi i dag kalder "totalforsvaret" hvor ikke kun de militære værn men hele samfundet dvs. også offentlige myndigheder private virksomheder og civilbefolkningen forventes at bidrage til beredskabet. Af sikkerhedsmæssige hensyn har mange aspekter af totalforsvaret og det omfattende samarbejde mellem civile og militære myndigheder under den kolde krig været holdt hemmeligt i mange år. Af samme grund er der stadig meget som vi ikke ved om de essentielle opgaver som P&T og telefonselskaberne har løst for det danske forsvar og NATO.

Dette vil Post & Tele Museum nu råde bod på når et nyt forskningsprojekt om telekommunikation og sikkerhed under den kolde krig skydes i gang. Med udgangspunkt i en række effekter fra Gurrebunkeren samt arkivmateriale fra både Danmark og udlandet vil projektet kulegrave beredskabet på telekommunikationsområdet som det tog form i perioden fra 1945 til 1990 - en periode som var præget af både storpolitiske spændinger og markante teknologiske fremskridt. Den danske telesektor gennemgik disse år en rivende udvikling efterhånden som telefonen var blevet den primære kommunikationsform i samfundet.

Alle dele af samfundet såvel civile som militære var - og er - afhængige af at kommunikationskanalerne fungerer i kritiske situationer. I dag taler vi om at sikre vores kritiske IT-infrastruktur mens det tidligere handlede om at tænke telekommunikation ind i de militære planer ikke mindst i opbygningen af det fælles vestlige forsvar i NATO-alliancen.

Forskningsprojektet vil beskæftige sig med denne udvikling hvor telekommunikation blev et stadigt mere væsentligt sikkerhedsemne såvel i NATO som i Danmark. Det skal blandet andet undersøges hvordan de danske telemyndigheder blev direkte inddraget i at løse essentielle forsvarsopgaver og hvordan dette arbejde blev udfordret af fx den teknologiske udvikling med fuldautomatisering satellitkommunikation IT og mobiltelefoni og af den liberalisering af telemarkedet som kom på tegnebrættet i 1980'erne.
Projektet er et samarbejde mellem Post & Tele Museum og Saxo-Instituttet ved Københavns Universitet og udføres af erhvervsPhD-stipendiat Sanne Aagaard Jensen.
Sanne Aagaard Jensen: Klartone efter atombomben. Danmark NATO og det civile-militære samarbejde om telekommunikation 1949-1962. Kandidatspeciale Københavns Universitet 2013.

Poul Holt Pedersen & Karsten Pedersen: Danmarks dybeste hemmelighed. REGAN VEST - regeringens og kongehusets atombunker. 3. udgave (ucensureret). Billesø & Baltzer 2014.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kommunikationer og beredskab under den kolde krig

# data[].attributes.attachment_link.description
28. august 2014 af Sanne Aagaard Jensen & Andreas Marklund Det var selvfølgelig strengt fortroligt. Tophemmeligt. Men under den kolde krig var nogle af Danmarks førende teleeksperter travlt beskæftigede med at forberede landets kommunikationsnet på atomkrig.

# data[].attributes.headline
Denne bog finde i materialekassen Den kolde rkig ØST

# data[].attributes.subject
Denne bog finde i materialekassen Den kolde rkig ØST

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
DDR 1949 - 1989 - den virkeliggjorte socialisme?

Deutsche Demokratische Republik - eller Østtyskland - blev etableret i 1949, og landet var gennem Den Kolde Krig østblokkens 'udstillingsvindue' mod Vesten. Med udgangspunkt i en gammel industrikultur fra mellemkrigstiden, 'tysk effektivitet' og erfaringerne fra 2. Verdenskrig blev det forsøgt at opbygge et socialistisk mønstersamfund, der skulle vise verden, at socialismen var kapitalismen overlegen på alle områder.

Bogen redegør for forudsætningerne for DDR's oprettelse og giver læseren en kronologisk gennemgang af statens over 40-årige levetid. Hvert kapitel beskriver et årti og er inddelt i temaer indenfor fx politik, kultur og arbejds- og familieliv. Der gives grundige analyser af årsagerne til murens fald og DDR's sammenbrud. Bogen slutter med et kapitel om det genforenede Tyskland i 1990'erne.
BESTIL BOGEN PÅ FRYDENLUNDS HJEMMESIDE.
Bogen er på 101 sider og koster 135,20 kr. ekskl. moms.

Indhold

Forord 7

Kap. 1 Tiden efter verdenskrigen, 1945-1949 11

Kap. 2 Arbejder- og bondestaten, 1949-1961 25

Kap. 3 I Murens skygge, 1961-1971 41

Kap. 4 Honeckers omsorgsdiktatur, DDR i 1970'erne 51

Kap. 5 På vej mod afgrunden, DDR i 1980'erne 61

Kap. 6 Den tyske enhed, Tyskland i 1990'erne 76
Kildetekster 85

Hvad er hvad? 86

Hvem er hvem? 91

Lederne i DDR 95

Det politiske system i DDR 96

Stikord 97

Oversigt over kildetekster 100
Find mere materiale til bogen i menulinjen foroven.

# data[].attributes.attachment_link.title
DDR 1949 - 1989 - den virkeliggjorte socialisme?

# data[].attributes.attachment_link.description
Deutsche Demokratische Republik - eller Østtyskland - blev etableret i 1949, og landet var gennem Den Kolde Krig østblokkens 'udstillingsvindue' mod Vesten. Med udgangspunkt i en gammel industrikultur fra mellemkrigstiden, 'tysk effektivitet' og erfaringerne fra 2. Verdenskrig blev det forsøgt at opbygge et socialistisk mønstersamfund, der skulle vise verden, at socialismen var kapitalismen overlegen på alle områder.

# data[].attributes.attachment_link.title
Verdens drabeligste våben: Sådan fungerer en atombombe

# data[].attributes.attachment_link.description
Se hvad der sker, når en atombombe sprænger

# data[].attributes.attachment_link.title
Velfærd og kold krig - besat af USA - Professionshøjskolen Absalon

# data[].attributes.attachment_link.description
Undervisningsforslag til materialer og aktiviteter. Sæt fokus på, hvordan USA påvirkede dansk kultur i forbindelse med etablering af velfærdsstaten i efterkrigstiden og som en del af den kolde krig. Sæt fokus på forbrugskulturen, populærkulturen og ungdomskulturen