# data[].attributes.body
Esimesed suvised porgandid, mis on õhukese koorega, säilivad lühemat aega ning on söödavad ka koorega. Mida vanemaks porgand saab, seda enam pikeneb selle säilivusaeg. Seetõttu sobivad sügiseks ja talveks varumiseks eeskätt suuremad viljad, mida tuleks enne tarbimist koorida. Paksem koor tagab porgandi toitainete parema säilivuse ning hoiab tekstuuri krõmpsuvana. Parimaks temperatuuriks porgandi säilitamisel peetakse 0–3 kraadi, mille juures võib säilivusaeg sõltuvalt sordist ulatuda kuni pea poole aastani.

# data[].attributes.body
Teadusuuringud on näidanud, et porgandites leiduv ühend kumariin võib olla seotud kõrge vererõhu langetamisega ning südame kaitsmisega. Porgandid on võrdlemisi rikkalikud ka kaaliumi kui vasolidaatori (veresooni laiendava aine) allikad, mistõttu leevendavad need veresoonte ja arterite pingeid ning soodustavad seeläbi vereringlust.

# data[].attributes.body
Porgand on kaheksaastane taim. Esimesel aastal ta lahekodariku ja juurvilja. Teisel aastal kasvab kuni 1 m kõrgune hargnenud õisikurvas, millel arenevad õied ja valmivad seemned. porgandi õisik on liitsarikas. Õied on väikesed, valged, kreemikad või roosad, Porgand idaneb aeglaselt ja tärkab tavaliselt alles 10-18 päeva pärast külvi

# data[].attributes.body
Porgand kasutatakse palju erinevaks söögiks. Porgand on erineva värvitega ja rohelistega lehtetega. Porgandi värv in näiteks oranz, kollane, oranzikaspunane jne.

# data[].attributes.body
porgandisordid jagunevad kahte suurte rühma. Ida ehk Aasia  rühma kuuluvad kollase, roosa, violetse ja isegi musta teisendid. Lääne ehk Europa rühma kuuluvad valdavalt oranzi või oranzikaspunase värvusega teisendid, neid nimetatakse ka karotiinporgandeiks. Eestis kasvatatavad sordid kuuuvad Europa rühma