# data[].attributes.body
F, S & S:
S.26-27 (efter en lång lista av en imaginär klass med olika bakgrund och problematik) "The executive teacher is likely to respond that these characteristics offer interesting background information, but do not fundamentally alter the way she is going to teach her class. The facilitative teacher takes a very different position. If he is to honor and respect his students as persons, this knowledge of how they differ is essential to his planning and carrying out the activities of teaching"

- Fråga: Går det att vara en bra lärare helt utan att anpassa sin undervisning efter eleverna man undervisar?

(Citerar Goodman)

“[…] if teachers teach what they themselves consider important — which is all they can skilfully teach anyway […]”

- Fråga: Håller ni med? Bör lärare endast välja de delar de tycker är viktiga att lära ut, och hur förhåller man sig till läroplanen då?

# data[].attributes.body
Oettingen:

S.50: "Lärarna och eleverna vet mycket väl att undervisningen tidvis är tråkig - det accepteras av i stort sett alla - men de gör sällan detta fenomen till ett gemensamt tema. Lärare och elever har tråkigt kollektivt och håller tyst om det."

- Fråga: Är det viktigt att undvika den här uttråkningen eller är det bara att acceptera att det är en del i livet som lärare?

“Det betyder att den didaktiska uppgiften för läraren både är att se negationens produktiva kraft i lärandet och att synliggöra den för eleverna” (s. 91)

- Fråga: Hur synliggör läraren negationens vikt i inlärningsprocessen för eleverna på ett effektivt sätt? Riskerar man att tappa elever som redan upplever att ämnet är svårt?

# data[].attributes.body
”Det går att tala om två grundläggande pedagogiska modeller, en kompetensmodell respektive en resultatmodell, som leder till olika konsekvenser för vad som lyfts fram som viktigt i arbetet med bedömning av elevernas kunskapsutveckling.” - Wahlström, s.
- Vad är egentligen ”bästa” modellen av dessa för elevernas lärande?

# data[].attributes.headline
Tvärgrupp 10 “The facilitator approach is sharply challenged by imposition and even the slightest hint of indoctrination. Thus, the forging of a national identity in the setting of the school is highly problematic for the facilitative teacher. Perhaps the challenge can be surmounted through the argument that forging national identity is a transcendent purpose of school, and therefore should be allowed as an exception to facilitative principles” (Fenstermacher s. 137-138, enligt en digital utgåva).

# data[].attributes.subject
Tvärgrupp 10 “The facilitator approach is sharply challenged by imposition and even the slightest hint of indoctrination. Thus, the forging of a national identity in the setting of the school is highly problematic for the facilitative teacher. Perhaps the challenge can be surmounted through the argument that forging national identity is a transcendent purpose of school, and therefore should be allowed as an exception to facilitative principles” (Fenstermacher s. 137-138, enligt en digital utgåva).

# data[].attributes.body
“Eleverna måste nämligen inte bara kunna saker - till exempel läsa, räkna, skriva, hoppa och dansa - utan också “veta” att de kan och att de också ska “veta” hur och varför de tycker som de gör.” (Oettingen, s. 65)

# data[].attributes.headline
 Tvärgrupp 7 “They see her as a sympathetic, understanding, encouraging adult, unlike most of the other adults in their lives.” Fenstermacher, Soltis & Sanger s.2

# data[].attributes.subject
 Tvärgrupp 7 “They see her as a sympathetic, understanding, encouraging adult, unlike most of the other adults in their lives.” Fenstermacher, Soltis & Sanger s.2

# data[].attributes.body
Wahlström:

(om PISA) ”Med den nära kopplingen mellan ett lands ekonomiska utveckling och utbildning har skolsystemen alltmer inkorporerats i ett system av marknadstänkande, som präglas av effektivitetstänkande och ansvarsutkrävande”. S 55

- Fråga: På vilket sätt kan detta marknadstänkande påverka skolan och undervisningen? För- och nackdelar?

“Den initiala bedömningen riktar fokus mot vad eleverna kan inom ett kunskapsområde initialt […]. En andra fas utgörs av den formativa bedömningen som pågår kontinuerligt och som likar uppmärksamheten mot att ge eleven respons på sitt lärande på ett sådant sätt att lärande förstärks ovh ord en tydlig inrikting för fortsatt lärande. […] den summativa bedömning, vill läraren få fram en dokumentation som visar på vilka kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som eleverna har utvecklat […]” (s. 134)

- Fråga: Är någon bedömningsfas viktigare än de andra? Varför?

# data[].attributes.body
Wahlström: Läroplansteori och didaktik (2016)

Citat 1: “Lärarens profession består i att kunna undervisa om ett visst innehåll och denna expertkunskap uppnås i en ständigt pågående process av reflektioner kring såväl teoretiska som praktiska erfarenheter.” (148)

Fråga 1: Hur tänker ni kring teoretisk kontra praktisk erfarenhet? Vad finns det för för- och nackdelar med en nyutexaminerad lärare fullproppad av bra, uppdaterade teorier och verktyg respektive en person som har jobbat många, många år som lärare och fått chans att testa dessa verktyg, metoder och närmanden redan?

Citat 2: "När internationella kunskapsmätningar diskuteras i ett svenskt sammanhang används kunskapsresultaten för att legitimera vissa reformer som några politiska partier önskar se genomförda, samtidigt som resultaten används för att misskreditera en pågående politisk riktning (Pettersson 2008). Kunskapsmätningar begränsar de diskussioner som blir möjliga att föra. Det blir till exempel svårt att ensidigt hävda att det svenska skolsystemet är framgångsrikt så länge PISA-mätningarna vart tredje år visar på sjunkande resultat - även om det är oklart om det finns någon relation mellan kunskapsresultat och en framgångsrik skola, eftersom det helt beror på vad som mäts och vad som läggs i begreppet "framgång"." s. 70

Fråga 2: Vad finns det för för- och nackdelar med att jämföra svenska kunskapsmätningars resultat med andra länders resultat?

Oettingen: Allmän Didaktik

Citat 1: ”Att utbilda kräver att läraren har en makt som är så stark över barnet att det kan disciplineras, men inte så stark att den sätter spår i barnets vilja och medvetande”

Fråga 1: Hur kan vi nå denna balans när vi arbetar med våra elever?

Citat 2: "Läraren står inte på ena sidan av det vägledande samtalet och vet svaren medan eleven på andra sidan ännu inte vet. Den logiken gäller för undervisning och disciplinering, där läraren bestämmer. Med vägledning är det annorlunda, eftersom det inte finns en enskild person som har definitionsrätten. Både eleven och läraren befinner sig i en öppen gemensam mänsklig praktik, och båda står inför utmaningen att finna svar för det egna och det gemensamma livet: vad man vill med sitt liv, hur man tolkar samtiden och framtiden eller hur man ser på konst, litteratur, kultur, politik och natur. Skillnaden mellan dem är bara att läraren är den erfarna som känner till sin egen placering i världen och det ansvar som hen har, medan eleven fortfarande är den oerfarna, som precis har börjat sin bildningsprocess." s. 122

Fråga 2: Eftersom det inte går att komma ifrån att lärare är tänkande, sökande individer precis som elever, hur kan vi arbeta för att distansera våra egna värderingar och tankar när vi vägleder elevernas tolkningar och reflektioner?

Fenstermacher, Soltis och Sanger: Approaches to teaching (2009)

Citat 1: “We think of these teachers as ‘wow-teachers’ because after we walk away from observing in their classrooms, we find ourselves saying, ‘Wow, what a teacher!’ They are masters of their art, in the way great orchestra conductors, great surgeons, and great leaders are masters of their art.” (74)

Fråga 1: I boken skrivs det om att bli en “wow-lärare”. Men vad är en wow-lärare egentligen? Vad är en bra lärare? Denna fråga får förmodligen olika svar beroende på vem du frågar. Är en bra lärare den som alltid släpper eleverna 10 minuter tidigare? Den som får eleverna att ha roligt på lektionerna? Den som sätter höga betyg? Den som får eleverna att utvecklas personligt? Här är min fråga: vad är en wow-lärare enligt dig? Vad hade en lärare kunnat göra för något i sitt klassrum för att du skulle lämna rummet tänkandes: “wow, vilken lärare!”

Citat 2:
"It seems stupid to decide a priori what the young ought to know and then try to motivate them, instead of letting the initiative come from them and putting information and relevant equipment at their service." s. 47

"Kiernan Egan contends that educational theory is rooted in just three ideas: "that we must shape the young to the current norms and conventions of adult society, that we must teach them the knowledge that will ensure their thinking conforms with what is real and true about the world, and we must encourage the development of each students individual potential." s. 88

Fråga 2: Hur ska vi som lärare praktisera att lära ut vad som är rätt och riktigt i världen och samtidigt låta eleverna själva komma fram till detta? (Går det att arbeta med elevernas självförverkligande på ett riktigt vis när vår agenda är att skapa en viss typ av ideal samhällsmedborgare?)

# data[].attributes.headline
Tvärgrupp 9:  ‘’The facilitator approach places the student's development as an authentic, self-actualized person as its most important goal and assigns high priority to the teacher gaining a deep understanding of her students’’ Fenstermacher, Soltis och Sanger, s. 57

# data[].attributes.subject
Tvärgrupp 9:  ‘’The facilitator approach places the student's development as an authentic, self-actualized person as its most important goal and assigns high priority to the teacher gaining a deep understanding of her students’’ Fenstermacher, Soltis och Sanger, s. 57

# data[].attributes.body
”The patience and encouragement with which I responded to his first tentative efforts at writing something that mattered to him paid off for me as a teacher. Not only did he begin to succeed in a much more traditional way as a student — he began to feel his with as a human being.” Soltis & Sanger, s. 28

- Positiv feedback är väldigt bra för det som läraren säger höjer självkänslan men när och kan det bli för mycket?

# data[].attributes.headline
Tvärgrupp 7"Often however, while the larger society is in the process of debating how such matters should be handled in law, in policy, and in everyday life, schoolteachers are expected to have some settled, preferably noncontroversial ways of dealing with these same issues”- Fenstermarcher, Soltis & Sanger

# data[].attributes.subject
Tvärgrupp 7"Often however, while the larger society is in the process of debating how such matters should be handled in law, in policy, and in everyday life, schoolteachers are expected to have some settled, preferably noncontroversial ways of dealing with these same issues”- Fenstermarcher, Soltis & Sanger

# data[].attributes.headline
Tvärgrupp 9:"One of the more significant challenges faced by education in these times is how to balance regard for difference (often known as pluralism or diversity) with a sense of what is common to a nation, its people, and its government." Fenstermacher, Soltis & Sanger s.68

# data[].attributes.subject
Tvärgrupp 9:"One of the more significant challenges faced by education in these times is how to balance regard for difference (often known as pluralism or diversity) with a sense of what is common to a nation, its people, and its government." Fenstermacher, Soltis & Sanger s.68

# data[].attributes.body
“(...) läroplanshändelser som inte minst läraren, men också barn och elever själva, är medskapare i.” (Wahlström, s. 182)

# data[].attributes.headline
Tvärgrupp 9: ”Kombinationen av disciplin och frihet är didaktiskt och pedagogiskt helt avgörande, då barn endast kan lära sig i en ‘välordnad frihet’.” Oettingen, s.33.

# data[].attributes.subject
Tvärgrupp 9: ”Kombinationen av disciplin och frihet är didaktiskt och pedagogiskt helt avgörande, då barn endast kan lära sig i en ‘välordnad frihet’.” Oettingen, s.33.

# data[].attributes.headline
Tvärgrupp 9: “Även om läraren har planerat undervisningen och uppträder myndigt och kompetent är undervisningen beroende av människors relationer och interaktioner, mellan lärare och elever och eleverna emellan.” (Oettingen, s. 29)

# data[].attributes.subject
Tvärgrupp 9: “Även om läraren har planerat undervisningen och uppträder myndigt och kompetent är undervisningen beroende av människors relationer och interaktioner, mellan lärare och elever och eleverna emellan.” (Oettingen, s. 29)

# data[].attributes.body
​​”I skolan ska man inte behandla det som upptar eleverna här och nu, utan det som är relevant för deras framtid. Framtiden blir så att säga avgörande för elevernas nutid.” (Oettingen, 2018, s.49)

# data[].attributes.headline
Tvärgrupp 9: “Undervisningens andra funktion kan med ett sociologiskt begrepp kallas för socialisation. Det har att göra med alla de sätt som barn och ungdomar "socialiseras" in i ett samhälle genom utbildningen och blir en del av detta samhälle genom att ta del av ett samhälles sociala, kulturella och politiska normer. [...] Ibland talar man om den synliga och den "osynliga" läroplanen som ett sätt att beskriva både de medvetna och de omedvetna normer och kunskaper som överförs till elever genom undervisningen.” - Wahlström s.132

# data[].attributes.subject
Tvärgrupp 9: “Undervisningens andra funktion kan med ett sociologiskt begrepp kallas för socialisation. Det har att göra med alla de sätt som barn och ungdomar "socialiseras" in i ett samhälle genom utbildningen och blir en del av detta samhälle genom att ta del av ett samhälles sociala, kulturella och politiska normer. [...] Ibland talar man om den synliga och den "osynliga" läroplanen som ett sätt att beskriva både de medvetna och de omedvetna normer och kunskaper som överförs till elever genom undervisningen.” - Wahlström s.132

# data[].attributes.headline
Tvärgrupp 9: ‘’ I resultatfokuserade läroplaner formuleras mål så att de ska kunna mätas i termer av grad av uppfyllelse. De fokuserar alltså slutledet av undervisnings- och lärandeprocesser i skolan. I läroplanerna anges vissa nivåer av kunskaper som ska kunna mätas och jämföras mellan elever, skolor, kommuner och internationellt mellan länder’’ (Wahlström s. 90)

# data[].attributes.subject
Tvärgrupp 9: ‘’ I resultatfokuserade läroplaner formuleras mål så att de ska kunna mätas i termer av grad av uppfyllelse. De fokuserar alltså slutledet av undervisnings- och lärandeprocesser i skolan. I läroplanerna anges vissa nivåer av kunskaper som ska kunna mätas och jämföras mellan elever, skolor, kommuner och internationellt mellan länder’’ (Wahlström s. 90)

# data[].attributes.headline
Tvärgrupp 7 “Man skulle kanske kunna säga att det först och främst handlar om att läraren tillsammans med eleverna kultiverar uttråkningen, det vill säga benämner den, diskuterar den och på så vis gör den till en accepterad och offentligt kommunicerad upplevelse.” -Oettingen s.52

# data[].attributes.subject
Tvärgrupp 7 “Man skulle kanske kunna säga att det först och främst handlar om att läraren tillsammans med eleverna kultiverar uttråkningen, det vill säga benämner den, diskuterar den och på så vis gör den till en accepterad och offentligt kommunicerad upplevelse.” -Oettingen s.52

# data[].attributes.headline
Tvärgrupp 7 "Vad räknas som kunskap?" Wahlström-(s.11)

# data[].attributes.subject
Tvärgrupp 7 "Vad räknas som kunskap?" Wahlström-(s.11)

# data[].attributes.headline
Tvärgrupp 7”I det professionella uppdraget som lärare ingår att verka som läroplansexperter. Det ligger alltså ett centralt intresse i lärarprofessionen att delta som läroplandkonstruktörer(inte bara som verkställare i slutet av ansvarskedjan).”-Wahlström s. 97

# data[].attributes.subject
Tvärgrupp 7”I det professionella uppdraget som lärare ingår att verka som läroplansexperter. Det ligger alltså ett centralt intresse i lärarprofessionen att delta som läroplandkonstruktörer(inte bara som verkställare i slutet av ansvarskedjan).”-Wahlström s. 97

# data[].attributes.headline
Tvärgrupp 10 ”Bakgrunden till att EU uppfattade att det fanns behov av en gemensam framtidsstrategi för medlemsländerna var globaliseringen av ekonomin och den kunskapsekonomi som vuxit fram i spåren av den globala konkurrensen” (Wahlström s. 58).

# data[].attributes.subject
Tvärgrupp 10 ”Bakgrunden till att EU uppfattade att det fanns behov av en gemensam framtidsstrategi för medlemsländerna var globaliseringen av ekonomin och den kunskapsekonomi som vuxit fram i spåren av den globala konkurrensen” (Wahlström s. 58).