# data[].attributes.body
Finalitat: fer una representació del Tractat d'Almisrà seguint l'obra que ja es fa al Camp de Mirra.

Objectiu:
- Comprendre la importància d'un fet històric ocorregut prop del nostre poble.

- Aprendre valors: diàleg, respete mutu, escoltar als altres, col·laborar.

- Desenvolupar les habilitats orals, físiques, expressives i artístiques.

Mètode pedagògic: Treball col·laboratiu.

Matèries transversals: Història i Geografia, Llengua i Literatura, Música, Tecnologia.

Algunes pases que haurem de fer:
- Estudiar l'esdeveniment.
- Adaptar el text que es fa servir al Camp de Mirra.
- Assignar els rols.
- Preparar la representació.
- Assajar l'obra.
- Visitar l'escenari real.

# data[].attributes.body
Viquipèdia:

# data[].attributes.attachment_link.title
Tractat d'Almizra - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure

# data[].attributes.attachment_link.description
El Tractat d'Almizra (també anomenat d'Almisrà i d'Almirra ) és el tractat de pau entre la Corona d'Aragó i la Corona de Castella que estipulà els límits del Regne de València. Fou signat el 26 de març del 1244 per Jaume I el Conqueridor i el seu gendre, l'infant Alfons de Castella (més tard, Alfons X el Savi) a Almirra (a la vora de Biar).

# data[].attributes.body
L'Enciclopèdia:

# data[].attributes.attachment_link.title
Tractat d'Almizra - L'Enciclopèdia, la wikipedia en valencià

# data[].attributes.attachment_link.description
El Tractat d'Almizra (també nomenat d' Almisrà i d' Almirra) és el tractat de pau entre la Corona d'Aragó i el Regne de Castella que estipulà els llímits del Regne de Valéncia. Fon signat el 25 de març de 1244 per Jaume I el Conquistador i el seu gendre, l'infant Alfons de Castella (més tart Alfons X el Sabi).

# data[].attributes.attachment_link.title
Salvador Domènech, "El Tractat d'Almisrà"

# data[].attributes.attachment_link.description
Academia.edu is a platform for academics to share research papers.

# data[].attributes.body
Vídeo sobre el naixement del rei Jaume I.

# data[].attributes.headline
Entrevista a Romà Francés, membre fundador de l'Associació Cultural del Tractat d'Almisrà.

# data[].attributes.subject
Entrevista a Romà Francés, membre fundador de l'Associació Cultural del Tractat d'Almisrà.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dialoguem amb Romà Francés i Berbegal, qui ha interpretat durant tres dècades el paper principal en el Tractat d'Almisrà, el de Jaume I, i que a més a més és el president de l'Associació Cultural del Tractat d'Almisrà a la localitat del Camp de Mirra.

Romà ens destaca alguns aspectes del Tractat com ara els seus inicis, la forma d'arxivar la densa documentació que des de la primera representació del Tractat en 1976 es guarda, també sobre la seua experiència personal representant al rei en Jaume o pel que fa als ajuts econòmics que té este esdeveniment o la seua evolució.
El Tractat d'Almisrà
Tot i ser una població que amb prou faena arriba als 500 veïns i veïnes, cada 25 d'agost des de fa 1976, la població del Camp de Mirra rememora el Tractat d'Almisrà, el que és considera un dels pactes medievals més rellevants realitzats pels dos antics estats peninsulars de Castella i la Corona de Catalunya i Aragó, tractat gràcies al qual es va establir la primera frontera estable de l'antic Regne de València, en 1244.

L'obra teatral que s'interpreta al Camp mostra com davant l'arrogància de l'infant de Castella, Alfons, que posteriorment seria Alfons X "el savi" s'apodera de les vil·les que estaven sota jurisdicció de Xàtiva, com eren Moixent i Énguera, un fet que alguns cavallers de la host de Jaume I respongueren apoderant-se d'algunes places com ara Bogarra, Cabdet, Saix i Villena. Unes incurssions entre els dos regnes que tingueren en una reunó al més alt nivell la seua necessària ressolució entre tots dos regnes cristians, qui alhora combatien contra els sarrains, instal·lats des de feia segles a la Península Ibèrica.

L'acord va tindre lloc on actualment se situa l'ermita de Sant Bertomeu, on en el segle XIII s'ubicava el castell d'Almisrà i que va ser testimoni de les tensions polítiques de l'època quan per part dels castellans es feia irrenunciable la vila de Xàtiva -la segona més important del Regne per darrere de València-, segons l'infant Alfons se li havia de lliurar com a dot pel seu futur casament amb Violant, filla de Jaume I, un fet al qual el rei aragonés s'hi va negar al·legant que tampoc va rebre cap dot en terres pel casament de la seua primera esposa, Leonor de Castella, i que Xàtiva pels pactes anteriors era de la conquesta de la Confederació de Catalunya i Aragó.

Finalment i davant de la falta d'arguments dels castellans, tot i la seua insistència el rei en Jaume va pronunciar la famosa frase "qui en Xàtiva voldrà entrar sobre Nos haurà de passar", un fet que va donar lloc als precs i les llàgrimes de la reina Violant d'Hongria, esposa de Jaume I, per evitar la guerra, fet que va acompanyar la reflexió per part de l'infant Alfons i canviar les seues demandes.
S'estableix la frontera
Finalment, que unes poblacions de les nostres comarques siguen valencianoparlants i altres tinguen el castellà com a llengua pròpia ens recorda a este pacte, ja que les poblacions d¡almansa, Villena i Saix passarien al Regne de Castella, i Aiora, Moixent, Almisrà, Biar i Castalla al Regne de València. Val a dir que posteriorment, durant el regnat de Jaume II la frontera es va ampliar fins a Oriola per la Sentència Arbitral de Torrelles.
Desenes de persones implicades en la festa
Actualment, el Tractat és tot un símbol d'arribar mitjançant la paraula a resoldre els conflictes diplomàtics, una festa que és possible gràcies a un total de 35 actors i actrius -amb text i sense ell- i tot un seguit de tècnics, dissenyadors, maquilladores, assessors i col·laboradors que fan possible que cada any esta xicoteta població revisca el Tractat d'Almisrà, una festa que durant més de quatre dècades ha anat configurant una cartelleria pròpia, així com un important arxiu en forma de recull de premsa, díptics, fotografies i vídeo, auques, etc... que ens recorda als valencians i valencianes este troç de la nostra història.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
associació cultural del tractat d'almisrà

# data[].attributes.attachment_link.title
Romà Francés: "El Tractat és un acte permanentment vigent pel seu esperit de diàleg, parlamentarisme i diplomàcia"

# data[].attributes.attachment_link.description
Dialoguem amb Romà Francés i Berbegal, qui ha interpretat durant tres dècades el paper principal en el Tractat d'Almisrà, el de Jaume I, i que a més a més és el president de l'Associació Cultural del Tractat d'Almisrà a la localitat del Camp de Mirra.

# data[].attributes.attachment_link.description
Diari La Veu és el diari digital del País Valencià. Els continguts del diari s'estructuren i es divideixen en tres grans àrees de continguts: Informació, Opinió i En imatges. La informació apareix en quatre grans seccions: Política, Economia, Societat i Cultura

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Autor/s: Josep Miquel Bausset · Monjo de Montserrat

Com cada any, el 25 d'agost el Camp de Mirra representa el Tractat d'Almisrà en commemoració de l'acord signat el 1244 entre el rei Jaume I el Conqueridor i el seu gendre, l'Infant Alfons de Castella, futur Alfons X el Savi. Amb aquest tractat s'establia la línia Biar-Busot-la Vila Joiosa, com a límit entre els regnes de Castella i el d'Aragó.

Ha estat l'historiador Agustí Ventura, cronista oficial de Xàtiva, catedràtic de llatí, gran amic de mon pare i membre de la tertúlia dels dilluns del Micalet, qui va escriure el llibre 'El Tractat d'Almisrà i la governació dellà de Xúquer fins al riu Xixona'. El text, de gran interès històric, tracta diversos temes relacionats amb aquest acord: la frontera del Xúquer, el Llibre dels Fets o Crònica del Rei en Jaume, l'ocupació d'Alzira, el setge de Xàtiva (gener-març 1244) o el setge de Biar (setembre 1244-febrer 1245).

Segons el professor Agustí Ventura, el Tractat d'Almisrà va ser la confirmació de Caçola i Tudillén entre les dues corones peninsulars.

El Tractat, que es representa cada 25 d'agost al Camp de Mirra, i des de 1976, VII centenari de la mort del rei Jaume I, és possible gràcies a l'Associació del Tractat d'Almisrà, que posa en escena aquesta obra de teatre per a commemorar l'establiment de la primera frontera entre el Regne de València i el de Castella. L'acte comença amb el pregó anunciador, que recorre els carrers del poble, al qual segueix la representació de l'obra, davant l'església de Sant Bartomeu.

Com escriu al llibre d'Agustí Ventura, Romà Francès, ànima de la representació del Tractat i president de l'Associació del Tractat d'Almisrà, 'El Tractat, a més de ser quasi l'única mostra de teatre popular històric a tot el País Valencià, té una transcendència molt significativa per a la història dels valencians, respecte a la nostra carta de naixement com a poble'.

No cal dir que els textos de la representació tenen un gran rigor històric, i és per això que cada 25 d'agost (i enguany serà la 38a edició) aquest acte congrega centenars de persones al Camp de Mirra per a gaudir d'aquest magnífic espectacle.

El 2009, amb mon pare, vaig poder assistir a la representació del Tractat d'Almisrà, que amb una quarantena d'actors, ens van fer entrar en ple segle XIII.

En un temps de discòrdies i d'enfrontaments, algú, molt encertadament, ha dit que el sentit del Tractat d'Almisrà és ben actual, ja que representa un missatge de pau i una crida al diàleg, tan necessaris en els temps presents. Per això recomanaria que veieren aquesta magnífica obra els senyors Mariano Rajoy, Alberto Fabra, Serafín Castellano, Rafael Maluenda i Arturo Torró. Segur que aprenien a governar d'una manera més dialogant, sense prepotències ni abusos de poder.

# data[].attributes.attachment_link.description
Autor/s: Josep Miquel Bausset · Monjo de Montserrat Com cada any, el 25 d'agost el Camp de Mirra representa el Tractat d'Almisrà en commemoració de l'acord signat el 1244 entre el rei Jaume I el Conqueridor i el seu gendre, l'Infant Alfons de Castella, futur Alfons X el Savi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hui Toca - Representació Tractat d'Almizra 25 agost 2018 Camp de Mirra

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Heus ací la col·lecció completa dels cartells que han anunciat, des de 1976, la recreació històrica del Tractat d'Alimsrà, al Camp de Mirra (l'Alcoià). El Patronat ha sabut encomanar de manera que ha creat una sèrie molt interessant que recull múltiples registres formals. L'art que desprenen és fill del temps en què van retratant un mateix motiu i una mateixa simbologia. Esperem que els disfruteu tant com nosaltres hem gaudit de la recopilació.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 2015.

Obra de Juanjo Alcaide i de Sergi Gómez i Soler.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 2014.

Obra de Vicent Ramon Pascual Giner.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 2013.

Obra de Josep Miquel Martínez.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 2012.

Obra de José Cristóbal Molina.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 2011.

Obra de José María Albero.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 2010.

Obra de José María Albero.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 2009.

Obra de Vicent Iborra.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 2008.

Obra de Manuel Boix.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 2007.

Obra de V. Ferrero Molina.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 2006.

Obra de Josep Navarro Ferrero.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 2005.

Obra de José Ruiz Cerdán.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 2004.

Obra de José Miguel Francés Martínez.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 2003.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 2002.

Obra de Pedro Marco.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 2001.

Obra de Josep Navarro Ferrero.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 2000.

Obra de Josep Navarro Ferrero.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 1999.

Obra de Josep Navarro Ferrero.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 1998.

Obra de Joan Calabuig.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 1997.

Obra de Josep Navarro Ferrero.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 1996.

Obra de María José Sempere Huertas.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 1995.

Obra de Josep Navarro Ferrero.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 1994.

Obra de Josep Navarro Ferrero.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 1993.

Obra de Rafael Hernández.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 1992.

Obra de F. Calabuig Gisbert.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 1991

Cartell del Tractat d'Almisrà de 1990.

Obra de Josep Navarro Ferrero.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 1999.

Obra de Francesc Gascón Navarro.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 1998.

Obra de Ramón Silvestre Martí.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 1987.

Obra de R. Juan i Ballester.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 1986.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 1985.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 1984.

Obra de Mario Martínez Francés.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 1983.

Obra de V. Ferrero Molina.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 1982.

Obra de Josep Navarro Ferrero.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 1981.

Oba de M. Maestre Castelló.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 1980.

Obra de Rafael Guarinos Blanes.

Cartell del Tractat d'Almisrà de 1977.

Obra de M. Mestre Castelló.

Cartell de la primera representació del Tractat d'Almisrà, 1976.

Obra de Pedro Marco.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tots els cartells del Tractat d'Almisrà, del Camp de Mirra

# data[].attributes.attachment_link.description
Heus ací la col·lecció completa dels cartells que han anunciat, des de 1976, la recreació històrica del Tractat d'Alimsrà, al Camp de Mirra (l'Alcoià). El Patronat ha sabut encomanar de manera que ha creat una sèrie molt interessant que recull múltiples registres formals.