# data[].attributes.body
Absolut frihed: Mennesket forholder sig til alting. Man kan ikke slippe fra friheden. 
Eksistensen går forud for essensen
Ond tro: Selvbedrag og at mennesket lader som om man selv er en ting i verden. 
Herremoral: Siger ”JA” til livet - Livspotenserende
Slavemoral: Siger ”NEJ” til livet – Livsfornægtende. 

# data[].attributes.body
Fransk filosof, politisk tænker og forfatter

Dominerende åndspersonlighed i midten af 1900-tallet

Han har skrevet om de eksistentielle spørgsmål om livets mening, menneskets frihed og om at vælge i en verden, der ikke er til at forstå. Hans tanker har fået indflydelse både på filosoffer, teologer og skønlitterære forfattere.

# data[].attributes.body
Livets værd er nemlig ikke betinget af et mål ude i en ukendt og uvis fremtid.

Livets værd ligger i livet selv, og meningen ligger i at realisere det hvert øjeblik.

# data[].attributes.headline
Friedrich Nietzsche - Emil, Simon og Teddy

# data[].attributes.subject
Friedrich Nietzsche - Emil, Simon og Teddy

# data[].attributes.body
1. Slavemoral vs Herre
2. Ateistisk eksistentialist.
3. ''Vi ønsker at blive dem, vi er – de nye, de enestående, de usammenlignelige, de der lovgiver for sig selv, de der skaber sig selv.''
4.''Livets mening er, at man bliver det man er.''
5. Dynamiske og potente figurer:
a. Løven, der træde frem i sin vælde, idet den æder, bedækker og råder.
b. Kunstneren,, der skaber nyt og modsiger platheden og lidelsen med skønhedens kraftfuldhed.
c. Barnet, som stråler af livslyst, gå-på-mod og kreativitet.

# data[].attributes.body
Forholdt sig kritisk til den materielle kultur. Det materielle har intet at gøre i søgningen efter mening med livet.

# data[].attributes.body
1. Absolut frihed: Mennesket forholder sig til alting. Man kan ikke slippe fra friheden.

2. Eksistensen går forud for essensen

3.Ond tro: Selvbedrag og at mennesket lader som om man selv er en ting i verden.

4. Herremoral: Siger ”JA” til livet - Livspotenserende

5. Slavemoral: Siger ”NEJ” til livet –Livsfornægtende.

# data[].attributes.body
Dansk teolog og filosof

Kendt som eksistentialismens fader

Har 4 mennesketyper; spids-, æstetiske-, etiske- og religiøse borger

Han mener, at mennesket er frit

Han skriver om, hvordan man hver især kan ‘tage sig selv på sig’. Den evne kan være nyttig, når man bliver forblændet af det liv, som andre lever. Når vi forblændes af andres liv, kan det føre til, at vi ikke tager os selv på os, som vi er og i stedet lever i et selvbedrag.

# data[].attributes.body
“Jeg er ikke menneske – jeg er dynamit”

Nietzsche

# data[].attributes.headline
Søren Kierkegaard. - Emil, Simon og Teddy

# data[].attributes.subject
Søren Kierkegaard. - Emil, Simon og Teddy

# data[].attributes.body
Til punkt 3.

# data[].attributes.body
Søren kierkegaard 1813-1855 fakta:

1.    Tre samfundstyper

a.    Spidsborgeren

b.    Æstetikeren

c.    Etikeren

2.    Religiøs eksistentialist

3.    Søren Kierkegaards model:

a.    Eksistentialismen, som Kierkegaard står fadder til, fastslår at mennesket som frit væsen hverken kan kaste ansvaret eller skylden for sit liv fra sig.

4.    Det eksistentielle kommer altid forud for essensen.
5. At være pjat eller i sit es.

# data[].attributes.body
Søren Kierkegaard forfatterskab falder i to dele. Det pseudonyme, hvor Kierkegaard under forskellige dæknavne præsenterer forskellige livsholdninger. (forskellige måder at tage fejl på.)

Når de ikke udgives under hans eget navn, viser det netop at livsholdningerne ikke skal identificeres med Kierkegaard selv.

I den anden del af forfatterskabet, det opbyggelige, der er udgivet under hans eget navn, kommer Kierkegaard forståelse af kristendommen til udtryk

# data[].attributes.body
Livets mening er, at man bliver det, man er, siger Nietzsche.

# data[].attributes.body
Tysk filosof, kulturkritiker og ateist.

Mente at Gud er død, og dræbt af menneskets stigende tro på videnskaben og fornuften. Gudstanken blev ligegyldig i takt med filosofien og naturvidenskabens fremgang i 1700- og 1800-tallet. Disse videnskaber gav simpelthen en bedre forklaring på, hvordan verden og mennesket er blevet til. Og på den måde døde Gud.

Mente der var to former for moral; slave- og herremoral

I en verden uden Gud har mennesket ifølge Nietzsche til opgave at finde sine egne værdier. For kun ud fra dem er mennesket i stand til at vide, hvad han eller hun synes er rigtigt og forkert. Drivkraften til at stå fast på disse holdninger får vi fra vores vilje til magt – en vilje, som ifølge tænkeren ligger dybt i os alle.

# data[].attributes.body
1. Den evige genkomst: Tanken om at træde ind i livet. Handel på en måde, så livet kan lives igen og igen. Øjeblikke er vigtige.

2. Overmennesket: Mennesket kan lave sin egen moral, da det er herre over sig selv. (Løven, kunstneren og barnet)

3. Livspotensering: Livet skal fremmes og ikke fornægtes.

4. Nihilisme:”Intet”-Ingen mening eller objektiv værdier i verden.

5. ”Vilje til magt” = at magte sig selv og magte det at levei verden og vokse i den på trods af, at verden er som den er.

# data[].attributes.body
Født i et præstehjem i Röcken i Tyskland.

Han opgav selv det teologiske studium til fordel for den klassiske filologi og blev allerede som 24-årig  professor ved universitet i Basel.

Hans studier bevægede sig over i en filosofisk retning, hvor kritikken af den filosofiske tradition og hans egen samtid spillede en central rolle.

# data[].attributes.body
"Hvad er menneskelighed?
Det er menneske-lighed.
Uligheden er det umenneskelige."

Søren Kierkegaard

# data[].attributes.body
Dansk teolog og kristen filosof.

Mennesket er en teologisk eksistens.

Mennesket er frit.

Mennesket er ikke noget man er, det noget man bliver.

Kierkegaards stadielære: Spidsborger, Æstetikeren og etikeren

Jean Paul Sarte

Fransk filosof, forfatter og grundlægger for den ateistiske eksistentielle tænkning.

Mennesket kan ikke undslå sig frihed

Eksistensen går forud for essenscen.

Eksistentialisme er humanisme

Mennesket er ikke født med fornuft.

Friedrich Nietzsche

Tysk filosof, kulturkritikker og ateist.

Blev aldrig gift

Kristendommen er en slavemoral, man har brug for at finde herremennesket frem.

Han mente at Gud er død.

# data[].attributes.body
1. Kierkegaards figur: Spidsborgeren, Æstetikeren, etikeren

2. Lidenskab: Det er lidenskab der driver – IKKE fornuften. Denne lidenskab gøre os til et subjekt.

3. Frihed til at træffe egne valg: Vi har både frihed og ansvar. Mennesket er et frit væsen.

4. At være i sit es: At være der, hvor man skal være –Nemlig i sig selv.

5. Bliv til nogen og ikke til noget: Det gælder om at blive et godt og bedre menneske frem for at opnå kapitale goder og succes.

# data[].attributes.body
Filosof og forfatter, politisk tænkende. Grundlægger af den ateistiske eksistentialisme. Det er læren om at være til som menneske med fri vilje.

Han ser at mennesket har mange frie valg og det kan være med til at give os angst. Men der er ikke noget andet for, end at vi bare må springe ud i det. Han siger at man er fordømt til at være fri.

Og det er ham der har begrebet essen og eksistens - essens = i-sig-være. Eksistens= for-sig.
Eksistensen går forud for essensen.