# data[].attributes.body
CHRISTIAN RODRÍGUEZ

ALEJANDRO VILLAR

EDUARD SAL

JUANCHO NOGUERA

ALEJANDRO VALERA

# data[].attributes.body
AUSTRALOPITHECUS

época: fa 3.9 milions d’anys fins uns 2 milions d’anys enrere (1.9 milions)

lloc i hábitat: africa (zones tropicals)

mesures: eren petits i prims. Mesuraven entre 1.2m fins 1.4 m(els mascles eren mes grans que les famelles i podien arribar a ser un 50% mes grans)

crani:el cervell era similar al dels simis ,un 35% dels homes moderns. Els seus cranis eren allargats, amb mentó enfonsat i mandíbules grans.

alimentacio : fulles i fruits (omnivors)

dents: dents amb esmalt com els humans pero alhora molars i canins com els simis

prognatisme:

bipedisme, ús d'eines, ús del foc, aspectes culturals: bípeda

tenien braços llargs i robustos(combinaven el seu desplaçament sobre les extremitats inferiors)

despres van anar els homos

Es coneixen set espècies de australopitecus, entre les quals podia produir-se un marge important de diferenciació. Aquestes espècies són:

Australopithecus anamensis. Van viure a la zona de Kenya fa 4,2 i 3,9 milions d'anys i presenten molars amples i d'esmalt dens.

Australopithecus afarensis. Situats entre 3,9 i 2,7 milions d'anys i eren molt semblants als ximpanzés contemporanis en el seu registre sonor.

Australopithecus bahrelghazali. Única espècie de l'Àfrica oriental, van existir fa 4 i milions d'anys a les regions del Txad.

Australopithecus deyiremeda. Van viure fa 3,3 i 3,4 milions d'anys i tenien dents petites i ossos robustos a la mandíbula.

Australopithecus africanus. Posseïen un crani més globular que arriba fins als 450ml de capacitat i la seva existència data entre 3 i 2,5 milions d'anys en el passat.

Australopithecus gharni. Se'ls atribueixen els indicis de la indústria lítica (eines de pedra), fa 2,5 milions d'anys.

Australopithecus sediba. Són l'espècie més recent, amb tot just 2 milions d'anys d'antiguitat i s'estima que són l'avantpassat més probable de la línia que va conduir fins als éssers humans.

# data[].attributes.body
L'homo habilis (home hàbil) va ser la primera espècie del gènere Homo, i va evolucionar dels Australopitecs gràcils per causa d'un canvi climàtic, el qual va ser un periode interglacial.

Va viure a l'est Africà i els primers descubrimients de restes fòssils es van fer a Kenya i Tanzània. Un dels canvis més importants que es pot observar es un increment de la massa cerebral en comparació als Australopitecs i unes dents més reduïdes.

Gràcies a la capacitat de manipular objectes amb les seves mans van poder crear una cultura material que els científics associen als seus fòssils. També es creu que eren omnívors i que principalment la selva dieta es basava en vegetals i carronya.

# data[].attributes.body
L'homo ergaster va viure entre 1,9 i 1,3 milions d'anys.

El seu antecessor és l'homo erectus i el seu predecessor és l'homo habilis

Es localitzava pel sud i  l'est de l'Àfrica ( Tanzania,kenia,eritrea,etiopia...) vivia a la sabana a prop de rius i llacs.

Estatura: 160cm aproximadament

capacitat cranial: pot arribar a tenir entre 800 i 1000 centímetres cúbics

habilitats:

Va passar de les més simples basades en els còdols a les pertanyent al període    achelense. En aquest, comencen a tallar bifaces, conegudes també com destrals alemanyes.

La seva alimentació es basava en carn per la falta de fruits, aquest canvi va evolucionar el seu cervell.

# data[].attributes.body
Època en la que van viure (quants milions d'anys fa que van viure?):

“Lucy” es el conjunt de fragments ossis que pertanyen a l’esquelet d’un homínid de l’espècie Autrolopithecus Afarensis. Així doncs parlarem d’aquesta especie

L’ Astrolopithecus Afarensis van viure entre els 3’9 i 3 milions d’anys a.C . (Piloceno)

Es calcula que “Lucy” té de 3’2 a 3’5 milions d’anys. (Va viure uns 20 anys aproximadament)

Lloc on va aparèixer l'espècie i hàbitat:

L’espècie Austrolopithecus Afarensis  va aparèixer i va habitar només África del est (Etiòpia, Tanzània i Kenia).

El seu habitat era on hi havia boscos secs i aclarats. A més a més tenien activitat arbòria

La “Lucy” va ser trobada a 159 km de Adís Abeba, Etiòpia

Mesures (quina alçada tenien? Eren robustos?):

Els Astrolopithecus Afarensis, eren de contextura prima i gràcil. Tenien una altura d’entre 120 i 150 centímetres i un pes d’entre 33 i 67 kg. Normalment tenien el pit estret agudament cap amunt. També tenien un alt grau de dimorfisme sexual (gran diferencia física entre mascles i femelles d’una mateixa espècie).

En si, “Lucy” tenia aproximadament un metre deu d’altura i pesava uns 27 kg de pes.

Capacitat cranial

Els Austrolopithecus Afarensis tenien una capacitat cranial bastant menor entre 375 i 550 c.c

En si, “Lucy” dotava d’un crani minúscul, es pot comparar al d’un ximpanzé

Tipus d'alimentació (de què s'alimentaven?)

Un grup d’investigadors de la UB dirigit per Alejandro Pérez Pérez va determinar que els Austrolopithecus Afarensis s’alimentaven preferentment de fruits rics en sucres. Quan no en podien trobar, menjaven llavors, arrels, tubercles i escorces.