# data[].attributes.headline
Så knäcker hon fikakoderna på vägen till drömjobbet

# data[].attributes.subject
Så knäcker hon fikakoderna på vägen till drömjobbet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det går allt snabbare för nyanlända att få jobb. Under högkonjunkturen vågar arbetsgivarna chansa mer. Men kan man inte språket och de sociala koderna, riskerar anställningen att haverera. DN har följt Stevie Charnelle Bipfouma på hennes jakt efter drömjobbet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nyanlända har lättare att få jobb - men hur ska de bete sig? - DN.SE

# data[].attributes.attachment_link.description
Det går allt snabbare för nyanlända att få jobb. Under högkonjunkturen vågar arbetsgivarna chansa mer. Men kan man inte språket och de sociala koderna, riskerar anställningen att haverera. DN har följt Stevie Charnelle Bipfouma på hennes jakt efter drömjobbet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Att söka ett nytt jobb som utrikesfödd eller som nyanländ är något helt annat än att söka jobb som infödd svensk. Nyanlända möter andra och fler utmaningar på den svenska arbetsmarknaden. Som nyanländ ser du på arbetsmarknaden utifrån de föreställningar, kulturella koder och förväntningar du har med dig från ditt hemland. Men trots att det finns stora svårigheter att hitta rätt i ett nytt land finns det också möjligheter. Som inspiration berättar en lång rad nyanlända sina historier om hur de lyckades få ett jobb i Sverige på relativt kort tid.

Det är med den insikten författaren, som själv kom hit från Syrien 2013, har skrivit den här boken. Det är den första boken som utgår från perspektivet nyanländ arbetssökande, och från nyanländas tankar och behov. Den förmedlar konkreta tips och råd om hur det funkar i Sverige och utgår från de vardagliga frågor som man som nyanländ kan ställa sig:
* Hur söker jag jobb i Sverige?
* Hur utvecklar jag min svenska?
* Hur får jag svenska vänner och kontakter?
Nytt jobb i nytt land vänder sig till alla nyanlända och invandrare som söker jobb. Den passar dem som nyligen har kommit till Sverige, men också dem som bott i många år i Sverige utan att ha fått jobb.
Boken vänder sig till kommuner som vill veta mer om hur nyanlända uppfattar den svenska arbetsmarknaden och vilka hinder de möter. Vad kan kommunerna göra för att bli bättre på att ta emot nyanlända som arbetskraft?
Boken vänder sig till arbetsförmedlingen och handläggare som jobbar med etableringsplaner.
Boken vänder sig till dem som jobbar som SFI-lärare och behöver få bättre koll på nyanländas perspektiv och ambitioner inför att lära sig svenska. Och även till de utbildningsföretag som har olika verksamheter för nyanlända.
Boken vänder sig till alla myndigheter och organisationer som arbetar för att förbättra delaktighet och integration genom arbetsmarknadsinsatser.
Boken vänder sig slutligen till politiker som vill förstå nyanländas perspektiv på den svenska arbetsmarknaden.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nytt jobb i nytt land - så får du jobb som nyanländ i Sverige - Ali Alabdallah | Komlitt

# data[].attributes.attachment_link.description
Att söka ett nytt jobb som utrikesfödd eller som nyanländ är något helt annat än att söka jobb som infödd svensk. Nyanlända möter andra och fler utmaningar på den svenska arbetsmarknaden. Som nyanländ ser du på arbetsmarknaden utifrån de föreställningar, kulturella koder och förväntningar du har med dig från ditt hemland.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det överordnade för Arbetsförmedlingen har ibland varit att skaffa fram vilket jobb som helst åt den som är nyanländ, oavsett personens tidigare kompetens. Det berättar Elsa Mattsson, handläggare på arbetsgivarorganisationen SKL (Sveriges kommuner och landsting), om hur det har varit traditionellt.

Men hon betonar dels att människor ska få arbeta i linje med sin kompetens, dels att det med dagens kompetensbrist är viktigt att ta vara på all utbildning och erfarenhet.

- Och ibland måste det ta tid. Det tar tid för en lärare från Syrien till exempel att validera sin kompetens, förstå vad den svenska skolan är för arbetsplats, lära sig svenska och komplettera sin utbildning för att kunna ansöka om legitimation, säger Elsa Mattsson till Arbetet.

- Det kan vara lockande att anvisa dem till ett jobb så fort som möjligt, men vi ser att det viktigaste är insatser som leder till långsiktig etablering på arbetsmarknaden.

Men det är inte helt enkelt att hitta rätt bland de aktörer som är inblandade när man behöver få utländsk kompetens bedömd och kompletterad i Sverige.

För att underlätta har SKL i samarbete med åtta fackförbund och förhandlingsorganisationen Akademikeralliansen satt upp sajten Vägen till jobben.

Där finns information för den som är ny i Sverige och för arbetsgivare inom vård, skola och omsorg.

- Det är svårt att förstå hur vägen till jobben ser ut och vilken aktör som har ansvar för vilken pusselbit. Då tänkte vi att det måste vara särskilt svårt för den som kommer ny eller den som ska vägleda en nyanländ, säger Elsa Mattsson som har projektlett arbetet med sajten.
Är systemet för snårigt?
- Det är snårigt. Jag har svårt att förstå vad man ska göra i alla steg för att komma fram och jag är svenskspråkig och akademiskt utbildad. Så jag tror verkligen man kan göra mycket mer för att förenkla. Det här är ett led i det.

En kort informationstext om sajten finns på flera språk, men i övrigt är den skriven på svenska. Den är alltså inte tillgänglig för den helt nyanlände.

Elsa Mattsson säger att det vore för resurskrävande att hålla den aktuell på flera språk.
Hur skulle du beskriva den invandrade arbetskraftens betydelse för den fortsatta personalförsörjningen bland SKL:s medlemmar?
- Den är potentiellt jättestor. Även om vi skulle rekrytera alla som kommer ur det svenska utbildningssystemet så skulle det inte räcka om vi jobbar på samma sätt som vi gör i dag, säger Elsa Mattsson.
Artikeln är tidigare publicerad i tidningen Arbetet, som tillsammans med Kommunalarbetaren och tre andra tidningar ingår i LO Mediehus.
Aktörerna som står bakom sajten

# data[].attributes.attachment_link.description
Det överordnade för Arbetsförmedlingen har ibland varit att skaffa fram vilket jobb som helst åt den som är nyanländ, oavsett personens tidigare kompetens. Det berättar Elsa Mattsson, handläggare på arbetsgivarorganisationen SKL (Sveriges kommuner och landsting), om hur det har varit traditionellt.

# data[].attributes.headline
Här kliver hon in på den svenska arbetsmarknaden

# data[].attributes.subject
Här kliver hon in på den svenska arbetsmarknaden

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- Kliv på handtaget och håll röjsågen så här för att inte skära handlederna av er.

Lilaf Mohamad lyssnar koncentrerat när Dan Månsson instruerar hur hon och de andra deltagarna i arbetslaget ska göra för att ta loss röjsågens klinga. Hon föser bort en hårslinga med arbetshandsken.

- Allt var jättesvårt från början. När jag började kunde jag inte svenska. Eller ... jag kunde ord, men inte prata. Nu pratar vi med varandra hela tiden om allt möjligt, säger hon.

Lilaf Mohamad kommer från Syrien, från femmiljonersstaden Aleppo som i dag ligger i ruiner. Att kartlägga skyddsvärda träd i vild natur 25 breddgrader norr om hennes hemtrakter var inget hon hade kunnat föreställa sig att hon skulle syssla med när hon flydde till Sverige för snart tre år sedan. Lilaf Mohamad skrattar.

- Innan jag började med det här var jag jätterädd för djur. Men för en månad sedan såg vi en orm, då blev jag glad och ville att de skulle ta kort på mig med ormen. Jag har förändrats. Och jag blir glad när jag ser ett hål i ett träd, för då vet jag att det finns insekter där.

Vi befinner oss vid Skogsstyrelsens kursgård väster om Björklinge, där rödmålade hus kantade av gärdsgårdar ståtar intill vajande askar och gula sädesfält. Över idyllen lyser solen från en himmel utan moln. Men i luften känns hösten. I oktober har det gått ett år sedan integrationsprojektet, som är ett samarbete mellan Skogsstyrelsen och Arbetsförmedlingen, drog igång. Fyra nyanlända kvinnor som fått uppehållstillstånd - två från Syrien och två från Eritrea - är anställda i projektet. Egentligen skulle gruppen bestått av sju nyanlända kvinnor, men det var inte tillräckligt många som hoppade på. I stället fick två svenska kvinnor plats, som också de var arbetssökande. En nödlösning som blev ett lyckokast.

- Det här är mycket bättre. Nu pratar de svenska hela tiden och språket är ju A och O för att få jobb, säger Kajsa Häringe Frisberg, som är projektsamordnare på Skogsstyrelsen och sätter ihop arbetsmarknadsprojekt med Arbetsförmedlingen.

Varför bara kvinnor?

- För att det är svårare att få ut kvinnor på arbetsmarknaden. Det är stor skillnad mellan Sverige och många andra länder i hur mycket kvinnor jobbar. Nu kommer de att få papper på att de varit anställda här i Sverige, det ger dem en stor fördel på arbetsmarknaden.

Projektet pågår i ett år. På förmiddagarna dokumenterar kvinnorna skyddsvärda träd i Uppsala län på uppdrag av länsstyrelsen. På eftermiddagarna går de SFI, svenska för invandrare. Under arbetets gång får de utbildning inom naturvård och biologi. Egentligen ingår inte röjsågshantering i projektet, men för att öka chanserna till jobb inom exempelvis parkskötsel, på kyrkogårdar eller som vaktmästare beslutades att de skulle få lära sig hantera såväl röjsåg som motorsåg inom projekttiden.

- Och så är det ju lite power över det, säger arbetsledaren Alexandra Holmgren med en blinkning.

Ja, vem skulle inte vilja ha röj- och motorsågskunskaper på cv:t.

Röjsågarnas klingor är lyckosamt lossade utan att några handleder skurits upp. Nu ska de slipas. Yordanos Nogose har satt upp det tjocka håret i två flätor för att det inte ska vara i vägen och synar nu hur nött klingan är. Innan hon fick chansen att börja här brukade hon sitta ensam i sin lägenhet i Uppsala, utan att träffa någon.

- Jag var bara hemma och jag pratade aldrig svenska. Jag sa till min handledare på Arbetsförmedlingen att jag måste göra något.

I början av projektet hade hon svårt att hänga med. Nu förstår hon i princip allt jag frågar henne och svarar glatt, även om hon ibland behöver leta efter rätt ord.

- Jag lär mig mer svenska här än på SFI:n. Här pratar vi hela tiden, jag måste använda språket.

Som tonåring flydde Yordanos Nogose förtrycket i Eritrea och från det hon var 17 bodde hon i ett etiopiskt flyktingläger. För två år sedan, när hon var 21, kom hon till Sverige. Då hade hon aldrig gått i skolan.

- Sverige är jättebra, människor här är så snälla och här finns demokrati. Här har jag alla möjligheter, jag studerar och jobbar. När det här tar slut vill jag utbilda mig till frisör eller undersköterska.

Och så gillar hon vädret. Vädret? frågar jag för att försäkra mig om att jag hört rätt.

- Ja, jag tycker om att det skiftar och om att vara ute i naturen. I Eritrea är det så varmt hela tiden och det finns inte så många träd.

Yordanos Nogose tillhör egentligen den grupp som har svårast att få jobb. Kvinna, flyktinginvandrad och lågutbildad. Efter 10 år i Sverige jobbar bara 35 procent av de utrikesfödda kvinnorna som saknar gymnasiekompetens - motsvarande siffra bland männen är 46 procent. Att fler invandrare ska få jobb ses ofta som nyckeln till en bättre integration. Gapet i arbetslöshet mellan invandrare och infödda är större här än i de flesta andra västländer, och ökar i takt med att fler nyanlända nu fått uppehållstillstånd och skrivs in på Arbetsförmedlingen. I juli låg arbetslösheten bland inrikesfödda på 3,9 procent. Bland utrikesfödda var siffran 21,8 procent. De politiska försöken att få fler invandrare i jobb har varit många. I torsdags meddelade regeringen att man nu ska satsa 135 miljoner kronor på att få fler utrikesfödda kvinnor i jobb. Bland annat ska man genom uppsökande verksamhet motivera fler att studera och satsningar ska göras på stötta kvinnligt företagande.

Ja, statistiken talar emot dem. Men Lilaf Mohamad och Yordanos Nogose ser positivt på framtiden, tack vare det projekt som de kastades in i förra hösten. Alla i gruppen verkar trivas. De skrattar och skämtar och hjälper varandra med uppgifterna.

- Det här är något av det bästa jag gjort. Jag är så stolt över att få vara med och ge de här flickorna en chans att komma in på arbetsmarknaden, säger Alexandra Holmgren som är biolog och projektets arbetsledare.

- Plus att vi pratar massor om Sverige. Hur vi ser på saker här, varför vi gör på det ena eller andra sättet

Normer, traditioner, skillnader mellan länderna och mat är några av samtalsämnena de brukar komma in på när de strövar runt i skogarna och dokumenterar träd. Ibland kommer de in på de svåra erfarenheter som kvinnorna har med sig från hemländerna och från flykten.

Alexandra Holmgren har jobbat med folkbildning i många år. Av någon anledning brukar det vara svårt att få nyanlända att ge sig ut i naturen, säger hon.

- Skogen ses som något farligt i många länder, det kanske är därför. Jag är så glad att de här kvinnorna får uppleva naturen. Vi har visat dem Hammarskog och andra rekreationsområden och förklarar att svenskar ofta gör utflykter till naturen.

Berit Axelsson är en av de svenska kvinnorna som anställts i projektet. Tidigare jobbade hon inom vården, men skadades och blev långtidssjukskriven. Under projektets gång har hon insett att det är integration hon vill jobba med framöver.

- Jag tror att jag är bra på det! Jag tycker om att berätta och förklara saker. Jag vill inte pådyvla dem åsikter, men känner att det är viktigt att berätta om det som är bra i Sverige och vad kvinnor får göra här. Samtidigt lär jag mig massor om deras länder och får förståelse för andra synsätt, säger hon.

Berit Axelsson önskar att svenskarna tog ett större personligt ansvar för integrationen i vardagen.

- Nästa gång du står vid en busshållplats med någon som verkar nyanländ, säg hej! Ska alla nya komma in i svenska samhället måste de få prata svenska med oss. Vi måste alla bjuda på oss själva.

Sista oktober är projektet slut. Om Skogsstyrelsen och Arbetsförmedlingen ska ha fler liknande satsningar vet man inte ännu, men Naturvårdsverket håller på att starta upp projekt med ungefär samma koncept på flera platser i landet.

Kvinnorna i arbetslaget konstaterar att de kommer att sakna varandra, och att de måste fortsätta ses.

- Ja, den första november, säger Lilaf Mohamad och skrattar.

# data[].attributes.attachment_link.title
Här kliver hon in på svenska arbetsmarknaden

# data[].attributes.attachment_link.description
Kliv på handtaget och håll röjsågen så här för att inte skära handlederna av er. Lilaf Mohamad lyssnar koncentrerat när Dan Månsson instruerar hur hon och de andra deltagarna i arbetslaget ska göra för att ta loss röjsågens klinga. Hon föser bort en hårslinga med arbetshandsken. - Allt var jättesvårt från början.

# data[].attributes.headline
Så tar du dig in på svensk arbetsmarknad

# data[].attributes.subject
Så tar du dig in på svensk arbetsmarknad

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det finns många sätt att hitta jobb i Sverige, men som nyanländ är det en bra början att ta kontakt med myndigheten Arbetsförmedlingen, som bland annat har i uppdrag att hjälpa nyanlända in på arbetsmarknaden.
Arbetsförmedlingens första steg är att se vad du har för kompetens och utbildning, och vad det kan ge för jobb i Sverige.

- Kan du börja arbeta direkt, eller behöver du komplettera med någonting? Vårt mål är att ge dig det stöd och de utbildningar du behöver, säger Fredrik Möller på Arbetsförmedlingen, Enheten för integration och etablering.

Han förklarar att personer med erfarenhet från serviceyrken, till exempel butik och restaurang, ofta kan börja söka jobb relativt snabbt.

Akademiker däremot brukar behöva validera sin examen och kompetens, och det kan ta lite tid. nabbspår för personer med kompetens inom vissa bristyrken, till exempel läkare, sjuksköterskor, lärare, ingenjörer och kockar.

Samtidigt finns det speciella satsningar som riktar sig mot just akademiker med utländsk examen.

Det finns också s

- Snabbspåren är ett samarbete mellan Arbetsförmedlingen och olika fack- och branschorganisationer. Här utvärderas din kompetens, och om kunskaperna inte uppfyller branschens krav erbjuds du kompletterande utbildningar och stöd. Du kan också få praktik som kan leda till anställning, säger Fredrik Möller.

Arbetsförmedlingen erbjuder stöd till personer som har fått uppehållstillstånd och är mellan 20 och 64 år. Den som saknar föräldrar i Sverige kan få hjälp från 18 års ålder.

Att söka jobb - skillnader mellan Syrien och Sverige
Det finns flera skillnader mellan att söka jobb i Sverige i Syrien. Metros tidigare redaktionsassistent Nada Zaito listar tre av dem. 1. Praktik
Ett bra sätt att komma in på arbetsmarknaden är att göra praktik. På så sätt får du mer yrkeserfarenhet, kan visa upp dina kunskaper för arbetsgivaren och öva på svenska. Skillnaden mot Syrien är att praktiken i Sverige oftast inte är betald.

2. Personligt brev

I Syrien räcker det med att skicka CV när du söker jobb, men i Sverige brukar arbetsgivaren vilja ha ett personligt brev också. Det ska vara max en A4-sida och förklara vilket jobb du söker och varför just du passar för det jobbet. Håll tonen professionell och förklara för arbetsgivaren varför de skulle vilja anställa just dig. Använd inte samma personliga brev till alla jobb du söker, utan anpassa det till varje tjänst.
3. Rekryteringsföretag
I Sverige är det vanligt med rekryteringsföretag, som hjälper arbetsgivare att hitta personal. Det innebär att det är rekryteringsföretaget du ska ska skicka ditt CV och personliga brev till, och som gör de första jobbintervjuerna. Bli alltså inte förvånad om du kontaktar en arbetsgivare och vill söka jobb och blir hänvisad till deras rekryteringsföretag.

Den här artikeln publicerades på femårsdagen av att arabiska våren nådde Syrien. Kriget som följde beskrivs av FN som den värsta humanitära katastrofen i modern tid.
Så hittar du jobben Genom Arbetsförmedlingen.
Annonsplatser på webben där arbetsgivare annonserar efter personal, till exempel metrojobb.se.

Kontakta företag och organisationer du vill jobba för. Fråga vem som är ansvarig för rekryteringen och maila personen ditt personliga brev och CV.

Kontakta rekryteringsföretag, speciellt om du söker mer kvalificerade tjänster.

# data[].attributes.attachment_link.title
Så tar du dig in på svensk arbetsmarknad

# data[].attributes.attachment_link.description
Det finns många sätt att hitta jobb i Sverige, men som nyanländ är det en bra början att ta kontakt med myndigheten Arbetsförmedlingen, som bland annat har i uppdrag att hjälpa nyanlända in på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingens första steg är att se vad du har för kompetens och utbildning, och vad det kan ge för jobb i Sverige.

# data[].attributes.headline
Bonde söker nyanländ - LRF satsar på integrationen för att skapa arbeten

# data[].attributes.subject
Bonde söker nyanländ - LRF satsar på integrationen för att skapa arbeten

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lantbrukarnas riksförbund, LRF, miljonsatsar nu på att få sina medlemmar att erbjuda praktik och anställning till nyanlända.

- Jag tror nyckel till integration är att skapa arbete, säger lantbrukare Mats Eriksson som nyligen anställde Nader Alkeswani från Syrien.

# data[].attributes.attachment_link.title
LRF satsar på jobb för nyanlända - DN.SE

# data[].attributes.attachment_link.description
Lantbrukarnas riksförbund, LRF, miljonsatsar nu på att få sina medlemmar att erbjuda praktik och anställning till nyanlända. - Jag tror nyckel till integration är att skapa arbete, säger lantbrukare Mats Eriksson som nyligen anställde Nader Alkeswani från Syrien.

# data[].attributes.headline
Basel, 25, tipsar: Så får du jobb som nyanländ i Sverige

# data[].attributes.subject
Basel, 25, tipsar: Så får du jobb som nyanländ i Sverige

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
När Basel kom till Sverige från Syrien sommaren 2015 visste han ingenting om sin framtid annat än att han ville börja jobba och bygga ett nytt liv här. Idag, snart två år senare, är han en av de bästa säljarna på Key solutions och vill hjälpa andra i samma situation.
Basel, 25, kom till Sverige en sommardag i juli 2015. Han beskriver de första månaderna som långa i väntan på besked om hans asylansökan skulle beviljas. Under den perioden fick han inte arbeta men bestämde sig istället för att ägna sin tid åt att lära sig svenska istället. Genom att gå ner på stan och prata med folk och gå kurser på Youtube gick det sakta men säkert lättare att prata.
⇒LÄS MER: Vahid, 45, hjälper unga nyanlända ut i arbetslivet: "Jag var i samma sits själv"
Efter åtta månader på ett asylboende i Munkfors i Värmland fick Basel äntligen beskedet han väntat på - han fick permanent uppehållstillstånd i Sverige. Då började genast jakten på en egen lägenhet och ett jobb. Han hittade en annons från företaget Key solutions som sökte säljare i Göteborg. Med sin kandidatexamen i ekonomi från universitetet i Damaskus hade Basel inte någon säljerfarenhet över huvud taget, men han sökte ändå. En vecka senare fick han ett samtal om att han skulle komma på intervju.
- Jag var jätteglad, det var min första arbetsintervju i Sverige. Jag började direkt fundera på vad de skulle fråga mig och jag sökte på de vanligaste frågorna på arbetsintervjuer i Sverige, säger Basel.

De kommande dagarna lade han mycket tid på att läsa på om företaget och förbereda sig. Väl på intervjun fick Basel frågan om hur redo han var att börja jobba på företaget från en skala ett till tio.
- Det är en fråga jag aldrig kommer glömma. Jag sa åtta, men han sa att jag måste vara tio av tio för att jobba där. Då ändrade jag mig och sa att jag lovade att vara tio.
⇒LÄS MER: Så skriver du ditt allra första CV
En vecka senare fick Basel jobbet. Trots att han inte hade den rätta kompetensen eller pratade flytande svenska tror Basel att han hade något annat som fångade arbetsgivarens intresse.
- Det spelar ingen roll vad du har för bakgrund eller erfarenhet, det viktigaste är att de får ett bra första intryck av dig som person. De vill känna att du kan göra skillnad.

Efter ett par månader var Basel en av dem som sålde bäst på hela företaget. Idag, lite mer än ett halvår senare, har han vunnit flera priser för sina säljinsatser. Även om Basel är en duktig säljare menar han också att allt handlar om att ha rätt inställning.
- Det handlar om hur mycket du vill investera. På den här korta tiden har jag utvecklats mycket, både privat och i arbetslivet. Jag jobbar hårt och är lojal mot jobbet. Det bästa med jobbet är allt stöd och utveckling företaget har gett mig. Varje dag får jag utvecklas med människor som gör mig bättre och starkare i det svenska samhället. De är som en andra familj.

Basel tror att hans framgångar bland annat beror på att han känner stor tacksamhet för det han har idag, men att han samtidigt aldrig ger upp utan fortsätter kämpa för att nå nya mål.
- Jag är nöjd med var jag är idag men samtidigt tänker jag att jag kan bli bättre. Mitt mål är att bli sales manager och jag kommer att göra allt för att nå det målet. Jag har 100 procent självförtroende men tar ett steg i taget.
⇒LÄS MER: Experten: Här är tipsen till dig som tycker det är svårt att skriva cv Basel tips till som nyanländ som söker jobb:
1. Börja lära dig språket
Språket är nyckeln till allt så se till att lära dig det fort. Fram tills att du får ett arbetstillstånd och får börja jobba kan du lägga din tid på att lära dig svenska. Om du investerar din första tid i det här kommer det att löna sig senare, framförallt när du söker jobb. Det finns många bra Youtube-videos med kurser i svenska, men allra bäst lär du dig genom att prata med andra.

2. Våga lära känna nya människor
Som nyanländ är den första perioden svår. Försök att inte vara själv när det känns jobbigt. Gå ut, hälsa på folk och omge dig av andra människor. När du börjar lära dig språket kan du ställa frågor och lära dig mer om samhället. Om du respekterar allt här kommer du att få respekt tillbaka.

3. Visa att du vill
För att få ett jobb måste du visa att du är redo för ett. Visa att du har rätt mental inställning, att du lär dig språket och att du verkligen vill ha ett jobb. Även om du inte har den kompetens eller erfarenhet som krävs kan du väga upp det genom att bjuda på dig själv och visa att du kommer ge 100 procent.

# data[].attributes.attachment_link.title
Basel, 25, tipsar: Så får du jobb som nyanländ i Sverige

# data[].attributes.attachment_link.description
När Basel kom till Sverige från Syrien sommaren 2015 visste han ingenting om sin framtid annat än att han ville börja jobba och bygga ett nytt liv här. Idag, snart två år senare, är han en av de bästa säljarna på Key solutions och vill hjälpa andra i samma situation.

# data[].attributes.body
Bokserie från Vilja förlag.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
För många som är nya i Sverige handlar integration om att bli delaktiga i samhället. I första hand kan det handla om att tillgodogöra sig språket, läsa svenska, skaffa sig en utbildning och ett jobb för att bli en del av ett större sammanhang.

På längre sikt handlar integration om friheten att forma ett självständigt liv; att få en tillvaro där man kan bidra och vara delaktig i samhället. För att korta tiden det tar för nya personer i Sverige att få ett jobb är svenskundervisning med fokus på branscher och yrken viktig. Därmed har också språkundervisning med fokus på jobb blivit allt vanligare.

För att möta dessa nya behov har Vilja förlag utvecklat en ny utgivningslinje som heter VILJA JOBBA.

Vad är VILJA JOBBA?
VILJA JOBBA består av tre delar; en huvudbok, yrkeshäften och skönlitterära böcker med yrkestema. De används bland annat inom Sfi och Yrkessvenska för att stärka de studerande i sin språkinlärning utifrån den bransch de vill jobba inom. Böckerna finns både i fysiskt format och som digitalt läromedel. Till varje bok finns det ett omfattande arbetsmaterial som möjliggör användning av böckerna i undervisningen.

Vill du veta mer om VILJA JOBBA?
Mejla din adress till info@viljaforlag.se, så skickar vi en informationsfolder helt kostnadsfritt.
Här kan du se vilja böcker som ingår i VILJA JOBBA.

# data[].attributes.attachment_link.description
språkträning med sikte på arbetsmarknaden För många som är nya i Sverige handlar integration om att bli delaktiga i samhället. I första hand kan det handla om att tillgodogöra sig språket, läsa svenska, skaffa sig en utbildning och ett jobb för att bli en del av ett större sammanhang.