# data[].attributes.headline
ЮРЧЕНКО  СВІТЛАНА

# data[].attributes.subject
ЮРЧЕНКО  СВІТЛАНА

# data[].attributes.headline
Швець Максим

# data[].attributes.subject
Швець Максим

# data[].attributes.headline
Кушнір Олександр

# data[].attributes.subject
Кушнір Олександр

# data[].attributes.headline
Яроменко Дмитро

# data[].attributes.subject
Яроменко Дмитро

# data[].attributes.headline
Барабаш Діана

# data[].attributes.subject
Барабаш Діана

# data[].attributes.headline
Гаврилюк Світлана

# data[].attributes.subject
Гаврилюк Світлана

# data[].attributes.headline
Струшинська Вероніка

# data[].attributes.body
Струшинська Вероніка

# data[].attributes.headline
Балінська Дарина

# data[].attributes.subject
Балінська Дарина

# data[].attributes.headline
Демченко Вероніка

# data[].attributes.subject
Демченко Вероніка

# data[].attributes.headline
Прокопенко Віка

# data[].attributes.subject
Прокопенко Віка

# data[].attributes.headline
Войтенко Анна

# data[].attributes.subject
Войтенко Анна

# data[].attributes.headline
Зелінська олександра

# data[].attributes.subject
Зелінська олександра

# data[].attributes.headline
Іларіонова Поліна

# data[].attributes.subject
Іларіонова Поліна

# data[].attributes.body
Піраміда Кукулькана або Ель Каситільо (El Castillo) — храм мая і тольтеків, що розташовується в центрі археологічної пам'ятки Чичен-Іца (півострів Юкатан, Мексика). Наукова назва «Будова 5B18». 7 липня 2007 некомерційною організацією New Open World Corporation (NOWC) Чичен-Іца і, зокрема, піраміда Кукулькана як її символ за підсумками голосування бл. 90 млн мешканців Землі була названа серед «нових 7 див світу».

# data[].attributes.headline
Вінічук Евеліна

# data[].attributes.subject
Вінічук Евеліна

# data[].attributes.body
У ацтеків була своя система рабства. Раби могли заробити достатньо грошей, щоб купити собі свободу. Більш того, рабство використовувалося як свого роду валюта. Ацтеки «продавали себе» в рабство, щоб погашати борги, і навіть продавали своїх дітей на задану кількість років. Рабам дозволялося вступати в шлюб, мати дітей, заробляти гроші і навіть володіти землею.

# data[].attributes.headline
Демченко Вероніка

# data[].attributes.subject
Демченко Вероніка

# data[].attributes.body
Обсерваторія Караколь у Чичен-Іці

Караколь (від ісп. caracol — «равлик») у Чич'єн-Іці −13-метрову вежу, розташовану на двох прямокутних терасах, розташованих один на одному. Назву караколь вона отримала за те, що її сходи звиваються, наче равлик. Веде вона до невеликої кімнати на вершині вежі. У прорізані невеликі вікна можна побачити точки сходу і заходи Сонця і Місяця в дні рівнодення і сонцестояння, положення об'єктів цієї доби і т. д. Варто зазначити, що подібні споруди не були характерними для майяської архітектури.

# data[].attributes.headline
Зелінська Олександра

# data[].attributes.subject
Зелінська Олександра

# data[].attributes.body
Ацтеки мая

Ма́я( раніше ма́йя) — одна з цивілізацій Месоамерики, що відома своєю розвиненою писемністю, приголомшливими досягненнями в мистецтві, астрономії та архітектурі. Попри сучасні хибні уявлення, народ мая не зник, сотні тисяч індіанців мая продовжують жити на тих самих територіях, де тисячу років тому мешкали їхні предки. Частково збереглися їхні традиції та мова. Зникла лише класична цивілізація мая.Цивілізація мая почала формуватися у докласичну добу (1999 до н. е. — 250 н. е.), досягла розквіту в класичний період (250—900) і продовжувала існувати в гірській Гватемалі та на Юкатані аж до прибуття конкістадорів.

# data[].attributes.headline
Струшинська Вероніка

# data[].attributes.subject
Струшинська Вероніка

# data[].attributes.body
Теночтітлан, розташований у самому центрі теперішнього Мехіко, був найбільшим містом і столицею імперії ацтеків. Теночтітлан був домом іммігранта Мехіки , що є лише однією з назв ацтеків, які заснували місто в 1325 р. Н. Е. За легендою, Мехіка була однією із семи общин Чичимеки
Вони приїхали через прикмету: бог чичимеків Уіцілопочтлі , який прийняв форму орла, був помічений, сидячи на кактусі, який їв змію.
У центрі міста стояли два головні 60-метрові храми у вигляді пірамід: для богів Уіцилопочтлі та Тлалока.
Пересічні ацтеки мешкали в невеликих одноповерхових будівлях, зроблених з лози, мулу, глини. В таких маленьких будинках мешкали цілі купи людей, що спеціалізувались на певних різновидах ремесел чи послуг. Кожний клан мав власний квартал. Вожді ацтеків мешкали в величезних палацах, оточених великими, красивими садами. Їхні палаци розташовувались ближче до храмів.

# data[].attributes.body
Стиль Петен

Стиль відомий своїми красивими і високими, доходять до 75-метрової висоти, пірамідами. Сходи у храмів також були дуже крутими. В основі спочатку йде невеликий укіс, потім вузьке вільний простір, а потім більший укіс зверху. У храмів широкі стіни з виступаючими і заглибленими секціями, і вузькі внутрішні приміщення (іноді не більше 1 м завширшки) з несправжнім зводом, а також зроблені з різьбленого дерева вхідні отвори. На вершинах храмів в продовження товстих (до 7 м) задніх стін підносяться великі гребені. Фактично храми представляли собою «фасадну» архітектуру, метою якої було призвести своїми розмірами враження на народ.

Поступово увійшло в традицію покривати насип шаром стукко, що надавало її контурам більшу чіткість і міцність. Застосування стукко для облицювання в свою чергу зробило можливим подальший розвиток форми основи, в результаті чого з'явилися стілобати зі складним профілем і карнизами.