# data[].attributes.body
https://hval.dk/mitCFU/mm/player/?copydan=321304110020

Opgave: 1

·  Hvad viser dokumentaren om den Britiske Imperialisme i Afrika?

Dokumentaren viser hvordan racisme og diskrimination blandt racer bliver en realitet for mange hvide, samt hvordan Cecil Rhodes var succesfuld, og hvordan magt drev ham til at opnå sine mål. Dokumentaren kommer også ind på hvordan de hvide udnyttede de sorte, fordi de var uvidende, og blandt andet var der ikke mange der kunne læse og skrive, og på den måde fik det britiske imperialisme mange landområder.

·  Hvordan vil I bruge kilderne 65 og 66 til i denne sammenhæng?

Ligesom i dokumentaren får vi også at vide, hvordan høvdingen Lobengula blev snydt til at give land og miner væk. Kilderne giver også os et overblik om følelserne blandt Lobengula, og dronning Victoria.

·  Hvilke etiske/moralske problemstillinger er forbundet med den Britiske imperialismens mål og midler i Afrika i perioden.

Englænderne, de svigter afrikanernes loyalitet, og De snyder Lobengulas. De udnytter lobengula da han ikke har lært at læse og fortæller ham ikke præcist hvad der står i hans kontrakt.

# data[].attributes.body
Opgave 1

Problemformulering:

Hvorfor bliver Afrika interessant for de europæiske magter i slutningen af 1800-tallet. Inddrag kilde 63. Brug citater og centrale orde fra kilden i din besvarelse.

Afrika bliver interessant for de europæiske magter pga. Afrika har været fredet, og nu var snakken om kolonimagt blevet det nye in.  Afrika var som sagt fredet og det betød at der ikke var så mange kolonier i Afrika endnu. Der var stor kamp om hvilke lande der kunne overtage mest af Afrika hurtigst og få flest kolonier.

‘’ vi er helt overbeviste om, at koloni spørgsmålet er blevet et spørgsmål om liv og død for tysklands udvikling de behøvet kolonierne for at redde deres økonomiske situation og deres nationale fremskridt’’

Opgave 2

Billedanalyse:

Analyser billederne side 197 og 198 ud fra fokuspunktet side 161. Hvilken historie fortæller de to billeder og hvordan kan vi bruge billedernes som historiske kilder.

billede 1 (side 197)

På billede 1 kan man se en hvid mand ved navn Cecil rhodes som står på hele afrika. Cecil rhodes var fortaler for for den britiske kolonistyre fra cairo i nord til cape town i syd. Det som vi tager ud fra dette billede kunne være at britterne er meget selvsikre og at de føler de har taget på det meste af afrika. England viser på det her billede af de er den største og førende kolonimagt i verden.

han ville gerne bygge en jernbane gennem landet

billede 2 (side 198)

På billede ser du mødet mellem stanley og livingstone i 1871. Man kan her på billede se hvordan en afrikaner står og holder usa flaget op, mens de bliver til en kolonisering af usa.

# data[].attributes.body
* dialekter indeholder hverken litterær eller videnskabelig viden. Det er ikke det værd at sætte sig ind i pga. er så simple at indtil de forbedres ville det ikke være nemt at oversætte nogen værdifulde værker til disse sprog.

* historiske oplysninger - skrevet på sanskrit.

* inderne skal oplæres i fremmed sprog. Engelsk tales af den højere klasse i indien.
Engelsk bliver højst sandsynligt det dominerende handels sprog i østen.

* Uanset værdien af litteraturen eller på landets særlige situation, overbevises vi om at alle udanske sprog er den engelske den mest nødvendige for vore engelske undersåtter.

# data[].attributes.body
Den engelske samfund ændre sig

De nye kolonier i Amerika betød nye markeder for engelske varer, og med de produkter, der kom hjem fra oversøiske besiddelser, fik den brede befolkning adgang til eksempelvis bomuldsklæde, tobak og sukker.

Økonomisk fik trekantshandlen stor betydning for udviklingen af en købmand klasse, der var modige og driftige entreprenører i den nye globale handel, som i 1700-tallet blev en vigtig forudsætning  for den industrielle revolution.

Den engelske stat spillede en vigtig rolle for denne udvikling, det gjorde de ved at etablere handelskompagnier

Militære og nationale interesser smeltede sammen med økonomiske. der førte til en række krige mod kolonimagten Holland, dette gjorde Storbritanniens position som global stormagt.

Storbritannien som global stormagt.

1700-tallet var en politisk stabil periode som havde en stor betydning for at england blev et koloniimperium.

De havde demokrati, men dog ikke som vi kender den i dag.

Kun 15% af de britiske mænd kunne stemme. Befolkningens syn på england havde stor betydning for at imperiet var og blev så stort.

Magtbalancen

Englands store magt var til dels også et resultat af en magtbalance princip der var helt centralt for englænderne måde at tænke udenrigspolitik på.

Magtbalance Princippet gik ud på, at magten mellem stater skulle balancere som på en vægt.

Ingen stater måtte have for stor magt.

Blev en stats magt for stor, var det ifølge dette princip ensbetydende med, at England gik ind på modstandernes side for derved at skabe balance

England så Franking som en trussel i forhold til magtbalancen og indgik derfor en række alliancer mod Frankrig, for at undgå Frankrig ødelagde magtbalancen.

# data[].attributes.body
Syvårskrigen og det britiske imperium

Det afgørende opgør med Frankrig blev syvårskrigen (1756-1763), som blev udkæmpet både i Europa og i kolonierne.

Syvårskrigen handlede som sagt om at sørge for at Frankrig ikke ødelagde magtbalancen.

England ville også gerne udvide imperiet, ved hjælp af syvårskrigen.

England lykkedes at besejre franskmændene, ved hjælp af den engelske flåde i både Asien, Afrika, og Amerika. De blev også fordrevet for indien og måtte opgive deres slave stationer i Senegal.

Frankrigs rolle i den nye verden var udspillet

Syvårskrigen blev dermed en milepæl i det britiske imperiums udvikling.

Krigen viste, at englænderne prioriterede kolonierne, dette understøttede den patriotisme som kom til udtryk i I Rule Britannia

Imperiet udvider sig 1815-1870

Krigene mod frankrig fortsatte som konsekvens af den franske revolution, og napoleonskrigenes afslutning i 1815 blev startskuddet til Englands glansperiode

England dominerede verdenshandlen

Som følge af napoleonskrigene sikrede englænderne sig kontrol over en række nye områder: Malta, Sri lanka, Sydafrika, Guyana i Sydamerika og Mauritius, Trinidad, St. Lucia og Tobago i Caribien, flere kolonier i følgende år

I indien fortsatte englænderne med at erobre flere områder og strakte nu sit interesseområde til nabolandet, de gør for at sikre søvejen

# data[].attributes.body
Pax Britannica

tiden frem mod 1850 var præget af optimisme.

de mange krige der havde præget i 1700-tallet var blevet afløst af en mere fredelig periode.

Set fra en europæisk vinkel var der i europa og nordamerika langt færre krige, hvis man ser det fra en ikke europæisk vinkel var perioden langt fra fredfyldt.

krigene hærgede op igennem 1800-tallet i store dele af verdenen, som følgende af det britiske imperiums ekspansion der senere i århundredet fik andre europæiske stormagter med.

Imperiet og det parlamentariske system

den koloniale bevidsthed blev allerede grundlagt i 1700-tallet

det politiske system i england bestod af en lovgivende forsamling med 2 kamre, overhuset og underhuset.

nye love blev fremlagt i underhuset, som bestod af valgbare medlemmer og overhuset bestod af den adelige overklasse.

ved valgreformen i 1832 blev de små valgkredse nedlagt og i stedet fik de nye industribyer de ledige mandater, men reformen var kun en forsigtig udvidelse af hvem den kunne stemme til det engelske underhus.

Den store voksende arbejderklasse var udelukket fra at stemme og det var kvinderne også.

der var to partigrupper som var dominerende. De konservative og de liberale.

først efter 1900 blev det vedtaget at give parlamentsmedlemmer løn.

det var især de konservative der støttede tanken om udvidelsen af imperiet hvorimod de liberale var mere tilbageholdende og kritiske over at fortsætte koloniseringen.

# data[].attributes.body
Der er en klar fokus i billedet som kaldes en hierarkisk komposition idet at vi tydeligt ser dronningen og kejserinden belyst i forgrunden.  Dronning Victoria var et symbol på imperiets enhed.

# data[].attributes.body
Problemformulering:

Hvilke argumenter er for og imod den imperialistiske tid, og hvilke sproglige virkemidler bruges der. Hvad er lighederne og forskellene mellem den engelske økonom Hobson, og premierministeren Cecil Rhodes angående imperialismen.

# data[].attributes.body
Jomo Kenyattas budskab og syn på det britiske imperium er det rimelig tydeligt, at han føler sig undertrykt af briterne. Han må være ked af, at gikuyu var så naive, at de bare tog åbent i mod briterne, så de endte med at undertrykke befolkningen og overtage deres land. I begge analyserede tekster af Kenyatta har han samme holdning og budskab. Afrikanerne er de gæstfrie gode mennesker, der åbent og fordomsfrie tager i mod andre, mens europæerne er fokuseret på magt og overtagelse af andre lande.

# data[].attributes.body
Cecil Rhodes: Billede er tegnet i 1892 af Edward Linley Sambourne. Billedet viser en mand ved navn Cecil Rhodes som var med til at grundlægge landet Rhodesia. Han er kendt for at være en stor imperiebygger. Budskabet med billede kunne være at vise at Cecil Rhodes og hans mænd havde vundet en vigtig sejre. Da det var vigtigt for imperiebyggere at vise deres modstandere og fjender at de havde magt. Billedet kunne derfor forbindes med propaganda.

# data[].attributes.headline
Modul 5 --                                                                                                                                                                       Kilde 58- side 180                             Arbejdsspørgsmål                                                                                                                                   

# data[].attributes.subject
Modul 5 --                                                                                                                                                                       Kilde 58- side 180                             Arbejdsspørgsmål                                                                                                                                   

# data[].attributes.body
Hvem har skrevet kilden og hvornår?
Kilden er et uddrag for Salmonsens Leksikon, 1890

Ud fra hvilken position og med hvilken tendens taler forfatteren? Diskuter, om kilden er racistisk
Kilden er på nogle måder lidt racistisk, da man bruger negativt ladet ord og snakker lidt ned til “negerne”. De siger b.l.a at de ikke rigtig lever for noget, og at de kun lever for den dag i dag, men hverken om fortiden eller fremtiden. I 1890'erne var det normaliserede at man så ned på “De fremmede”, de fleste hvide mennesker havde en bog stående derhjemme’’, datidens svar på den store danske.

Opstil en problemstilling, som du kan besvare ud fra kilden.      Hvordan kan det være at, det var så moderne at se ned på fremmede, hvad var det som gjorde at de hvide følte sig så overlegen?

# data[].attributes.body
Den Britiske Union

Dannelsen af det britiske imperium går tilbage til 1500 tallet.
Unionen mellem England, Skotland og Wales blev i 1801 udvidet med Irland og blev kaldt United Kingdom of Great Britain, eller Storbritanien.