# data[].attributes.headline
שינויי אקלים סרטון ושאלות

# data[].attributes.subject
שינויי אקלים סרטון ושאלות

# data[].attributes.body
אלו מושגים בנושא שינויי אקלים למדת מהסרטון?

רשום פירוש ומידע על 3 מהמושגים.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
התחממות כדור הארץ

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
פחמן דו חמצני

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
איכות הסביבה

# data[].attributes.attachment_link.title
שינויי אקלים בכדור הארץ - בריינפופ ישראל

# data[].attributes.attachment_link.description
תום ומובי מסבירים על התחממות כדור הארץ ומה אנחנו יכולים לעשות כדי לנסות להאט את התופעה.

# data[].attributes.headline
הזמן לרכוש אדמות ולטעת עצים-TIME

# data[].attributes.subject
הזמן לרכוש אדמות ולטעת עצים-TIME

# data[].attributes.attachment_link.title
Become a member and save your earth! - this-is-my-earth

# data[].attributes.headline
דו"ח מיוחד של האו"ם: האנושות אחראית למהתחממות  הגלובלית

# data[].attributes.subject
דו"ח מיוחד של האו"ם: האנושות אחראית למהתחממות  הגלובלית

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
כאן-תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
צוות מחקר מיוחד של האו"ם פרסם הבוקר (שני) את הדוח המקיף ביותר מאז ומעולם על מצב שינוי האקלים העולמי. הצוות שהכין את המסמך בחן יותר מ-14 אלף מסמכים והוא מוגדר כ"קריאת השכמה מאסיבית" לממשלות העולם להקטין את פליטת הפחמן. הוא מזהיר כי האנושות לא תוכל למנוע התחממות של מעלה וחצי בממוצע בשני העשורים הקרובים. לצד זאת הוא קובע באופן חד משמעי כי ההתחממות הגלובלית היא מעשה ידי אדם.
דו"ח האקלים של האו"ם - המסקנות המרכזיות

- פעילות בני האדם גרמה באופן חד משמעי לשינוי האקלים

- אי אפשר לשלול עליית מפלס פני הים ביותר משני מטרים עד סוף המאה הנוכחית

- העולם צפוי להתחמם במעלה וחצי בממוצע בתוך שני עשורים

- חמש השנים האחרונות היו החמות ביותר מאז החלו בתיעוד בשנת 1850

- אפשר למנוע התחממות דרסטית - אם יופחתו באופן ניכר פליטות גזי חממה
תכוף יותר, קיצוני יותר: הגיע הזמן שנדבר ברצינות על משבר האקלים | שרון וכסלר
"פעמוני האזהרה נשמעים. קוד אדום לאנושות", אמר מזכ"ל האו"ם אנטוניו גוטרש על הדו"ח. "הוא חייב להוות מכת מוות לתעשיית הפחם והדלק, לפני שהיא תשמיד את הכוכב שלנו". לצדו, אמר שליח ארצות הברית לשינוי האקלים, ג'ון קרי, כי "העולם חייב להתאחד לפני שהאפשרות להגביל את ההתחממות למעלה וחצי בלבד לא תהיה ברת השגה".

הדוח מהווה את ההערכה העדכנית ביותר על האופן שבו ההתחממות הגלובלית תשנה את העולם בעשורים הבאים. הוא מורכב מ-14 אלף מחקרים מדעיים, ומפרט כיצד המעלות הממוצעות בעולם צפויות לעלות ב-1.5 צלזיוס נוספים, ב-20 השנים הקרובות, אלא אם יינקטו צעדים דרסטיים לצמצום פליטת גזי חממה.

"יש לנו את כל הראיות לכך שאנו נמצאים במשבר אקלימי", אמרה סוניה סנבריטן, אחת מכותבות הדוח. "לקובעי המדיניות יש מספיק מידע. האם מדובר בניצול יעיל של המדענים, אם שום דבר לא נעשה לגבי זה?". עלייה של מעלה וחצי נוספת, כפי שמזהירים המדענים, עלולה להוביל להשלכות קטסטרופיות כגון ייבול שלא יצליח לגדול, או אנשים שימותו רק מהחום לבדו.

עוד נמצא בדוח כי עלייה של כ-2 מטר במפלס פני הים אפשרית גם כן, עד סוף המאה. גובה פני הים עלה בכמעט פי שלושה לעומת מצבו בין השנים 1901-1971. עוד נמסר, כי השפעת בני האדם על המסת הקרחונים שהחלה בעשורים האחרונים, בעלת סבירות של 90%.

הזמן שנותר להאט את שינוי האקלים הקיצוני הולך ומתקצר. גם אם יוכלו לקצץ משמעותית בפליטת גזי חממה - המעלות הממוצעות עדיין עלולות לעלות ב-1.5 עד ל-2040 וייתכן שב-1.6 ב-2060. אם לא ייעשה כל שינוי, עד 2060 תהיה עלייה של 2 מעלות לכמות הממוצעת ו-2.7 עד סוף המאה הנוכחית.

השרה להגנת הסביבה, תמר זנדברג, התייחסה הבוקר לדוח הצפוי בריאיון לליאת רגב בתוכנית "סדר יום" בכאן רשת ב ואמרה כי בחודשיים שבהם מכהנת הממשלה התקבלו 2-3 החלטות חשובות ונקבעו יעדים ותוכנית ממשלתית. "הכנסנו מס פחמן והשלב הבא הוא להכריז על משבר האקלים איום אסטרטגי", אמרה השרה זנדברג.

# data[].attributes.attachment_link.title
דוח מיוחד של האו"ם: האנושות אחראית להתחממות הגלובלית

# data[].attributes.attachment_link.description
צוות מחקר מיוחד של האו"ם פרסם הבוקר (שני) את הדוח המקיף ביותר מאז ומעולם על מצב שינוי האקלים העולמי. הצוות שהכין את המסמך בחן יותר מ-14 אלף מסמכים והוא מוגדר כ"קריאת השכמה מאסיבית" לממשלות העולם להקטין את פליטת הפחמן. הוא מזהיר כי האנושות לא תוכל למנוע התחממות של מעלה וחצי בממוצע בשני העשורים הקרובים.

# data[].attributes.headline
6 דברים שכל אחת מאיתנו יכולה לעשות כדי לצמצם משבר אקלימי

# data[].attributes.subject
6 דברים שכל אחת מאיתנו יכולה לעשות כדי לצמצם משבר אקלימי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
פרומו הוא דרך מצוינת כדי להחליט אם כדאי לנו לצפות בסרט המלא יש בו את תקציר העלילה, רמזים לבאות, גיבורים ראשיים ואולי אפילו איזה טוויסט, אתם יודעים, כזה שמייצר מתח.

בחודש האחרון צפינו במסכי הטלוויזיה בפרומו מסעיר לגבי העתיד שלנו - טמפרטורות קיצוניות, גלי חום, שיטפונות, הצפות, שריפות ומה לא. השחקנים הראשיים הם אנחנו. אני, אתם, הילדים שלנו. והטוויסט? מסתבר שאין לנו בחירה האם לככב בסרט הזה או לא. האקשן כבר התחיל.

● "אם לא נשנה כיוון, הילדים שלנו כבר לא ידעו מה זה קיץ נחמד"

מזה שלושה עשורים מתריעים המדענים שאנחנו מתקדמים בצעדי ענק אל פי תהום. השבוע, יצא הדו"ח המעודכן והמקיף ביותר בנושא, שבעצם אומר מה שאנחנו כבר יודעים - אנחנו חיים בסרט, והוא סרט רע. סיכום זריז: העולם ממשיך להתחמם בקצב מהיר, ללא צל של ספק אנחנו גרמנו לזה בכך שאנחנו שורפים כבר 200 שנה דלקי מאובנים (נפט, פחם וגז טבעי), וכמויות הפחמן הדו־חמצני הגיעו לכמות שלא נראתה באטמוספרה לפחות 2 מיליון שנה. מה עוד? כל עשור חם מקודמו, אירועי מזג אוויר קיצוני ילכו וחריפו ותדירותם תגבר, ואם זה לא מספיק, אז יש כבר נזקים בלתי הפיכים: המסת הקרחונים תמשיך ומפלס הים רק יעלה, גם אם נעשה הכול כדי לעצור את פליטות גזי החממה.

שוב ושוב נאמר לנו שחלון ההזדמנות למזער את הנזק הולך ונסגר, אבל אנחנו לא מקשיבים. חלקנו אדישים, חלקנו מודאגים עד כדי שיתוק, חלקנו מאשימים אחרים. כאמא, אני עושה דברים רבים כדי לשמור על הילדות שלי. זה מתחיל מהדברים הקטנים: שיאכלו ירקות כדי שיהיו להן מספיק ויטמינים, שישימו כובע כשהולכים לים. הרי בסופו של יום, היקרים לנו הם הדבר הכי חשוב, לא? אז איך זה שכאשר מדובר באיום הכי גדול על יקירנו, אנחנו בוחרים לשבת בחיבוק ידיים ולהסתכל במתרחש כצופים מהצד? מה צריך לקרות כדי שנבין שזו האחריות של כולנו לצעוק קול צעקה, לערוך שינויים באורח החיים שלנו ולדאוג שיהיה כאן עולם שניתן יהיה לחיות בו?

בשלב הזה בדרך כלל מסתיימות הכתבות. יש משבר אקלים, זה רע, אנחנו גרמנו לו, חייבים לפעול. ביי. אבל בפועל, זה רק מחזק את תחושת חוסר האונים, כי מה זה בעצם אומר "לפעול"? מי צריך לפעול? מה צריך לעשות? איך יוצאים מהסרט הזה והאם יש דרך למזער נזקים או שהכל אבוד?

אני לא אשאיר אתכם רק עם האיום שניצב מולנו. אומנם אחריות רבה היא בידיי המדינה, אבל יש גם צעדים משמעותיים שעל כולנו לבצע כדי לצמצם את הנזק. לא בטוח שתאהבו אותם. אבל בואו, גם הקטנה שלי לא מתה על ירקות.

6 דרכים לצמצם בעצמנו את משבר האקלים:

1. קהילה - דברו על המשבר עם המשפחה והחברים, והצטרפו ליוזמות ירוקות בעיר. ידעתם שרחוב מוצל קריר יותר ב-5 מעלות צלזיוס מרחוב ללא עצים? שמרו שלא יכרתו אותם.

2. צרכנות - השתדלו לקנות פחות. הבגדים אומנם מיוצרים בסין - אבל אנחנו אלו שרוכשים אותם ממיטב כספנו.

3. אנרגיה - הפחיתו את השימוש באנרגיה. יש לנו 1,650 שעות שמש בישראל, זה לגמרי אפשרי לייבש את הכביסה בחוץ. השתמשו בדוד שמש, ואם יש לכם בית פרטי - שימו פאנלים סולאריים על הגג.

4. תחבורה - לכו ברגל או באופניים לכל מקום שרק אפשר. אם זה רחוק, בחרו בתחבורה ציבורית או נסיעה שיתופית. ואם חייבים רכב פרטי , עברו לרכב היברידי או חשמלי. זה יכול לחסוך לכם עד 2 טון פחמן דו-חמצני בשנה!

5. פסולת - שליש מהפח הביתי שלנו מורכב ממזון שהשלכנו. אבדן מזון לבדו אחראי ל-6% מפליטות גזי החממה בישראל.

6. מזון - צמצמו צריכת מזון מן החי, ובעיקר, וותרו על בשר בקר. ישראל מדורגת כרביעית בעולם בצריכת בקר לנפש. הבקר פולט מתאן, שזה גז חממה חזק פי 84 מפחמן דו-חמצני. בנוסף, לטובת גידול הבקר כורתים יערות בכמויות מבהילות - כמעט 80% מהשטח החקלאי בעולם מנוצל לטובת גידול בע"ח למאכל. אם אתם ממש חייבים בשר, פשוט החליפו את הבקר במנת עוף, וכבר הפחתתם פי 10 את הנזק מבחינת פליטות.
זה לא קל להחליט לבצע את השינויים האלה ובטח לא נוח, אבל מה שמונח על המאזניים חשוב יותר. זה הדבר הנכון לעשות, והאמת שהעשייה הזו גם מדבקת. נסו להוביל שינוי ותראו כמה מהר מצטרפים אליכם אחרים, שיבינו גם הם שאין לנו כדור ארץ אחר. אנחנו אלו שכותבים את הסוף של הסרט. ושתו מים, כי צפוי להיות חם.
כותבת הטור היא האוצרת המדעית של תערוכת משבר האקלים 'זה מתחמם: האקלים, המשבר ואנחנו' במוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדט ודוקטורנטית בביה"ס לסביבה ולמדעי כדור הארץ ע"ש פורטר באוניברסיטת תל אביב.

הוספה לנושאים שמעניינים אותי

רוצה להתעדכן בנושאים הקשורים לכתבה?

לחיצה על הנושא תוסיף אותו לרשימת "הנושאים שמעניינים אותי", שםניתן לקרוא ולנהל את ההתראות כשמתפרסמת כתבה בנושא.

לצפייה בכתבות וניהול הנושאים, יש ללחוץ על כפתור בסרגל העליון

הבנתי, תודה!

# data[].attributes.attachment_link.title
6 דברים שכל אחד יכול לעשות כדי לצמצם את משבר האקלים

# data[].attributes.attachment_link.description
פרומו הוא דרך מצוינת כדי להחליט אם כדאי לנו לצפות בסרט המלא יש בו את תקציר העלילה, רמזים לבאות, גיבורים ראשיים ואולי אפילו איזה טוויסט, אתם יודעים, כזה שמייצר מתח. בחודש האחרון צפינו במסכי הטלוויזיה בפרומו מסעיר לגבי העתיד שלנו - טמפרטורות קיצוניות, גלי חום, שיטפונות, הצפות, שריפות ומה לא.

# data[].attributes.headline
וועידת האקלים הישראלית ה3 בנושא משבר האקלים - 2018

# data[].attributes.subject
וועידת האקלים הישראלית ה3 בנושא משבר האקלים - 2018

# data[].attributes.headline
אביגיל בר לב- זה הצפי ל2045

# data[].attributes.subject
אביגיל בר לב- זה הצפי ל2045

# data[].attributes.headline
מה בעייתי במגדל בבל  ולמה זה רלוונטי לנו ?

# data[].attributes.subject
מה בעייתי במגדל בבל  ולמה זה רלוונטי לנו ?

# data[].attributes.headline
אל תתעסקו עם כדור הארץ- גיל קופטש. פרויקט תנ"ך 929

# data[].attributes.subject
אל תתעסקו עם כדור הארץ- גיל קופטש. פרויקט תנ"ך 929

# data[].attributes.headline
אתגר 18 היעדים של האו"ם - טינג גלובל , משחק מדהים בין בתי ספר ובין כיתות

# data[].attributes.subject
אתגר 18 היעדים של האו"ם - טינג גלובל , משחק מדהים בין בתי ספר ובין כיתות

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
אגף מו"פ, ניסויים ויוזמות - משרד החינוך

# data[].attributes.attachment_link.title
טדמו"פ - שרון גלאור - טינג גלובל

# data[].attributes.headline
יוצרים שינוי

# data[].attributes.subject
יוצרים שינוי

# data[].attributes.headline
תערוכה במוזיאון הטבע בתל אביב

# data[].attributes.subject
תערוכה במוזיאון הטבע בתל אביב

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדט

# data[].attributes.attachment_link.title
זה מתחמם - תערוכה בנושא ההתחממות הגלובלית - מוזיאון הטבע ע”ש שטיינהרדט

# data[].attributes.attachment_link.description
תערוכה בנושא ההתחממות הגלובלית – התערוכה מבהירה כי משבר האקלים נמצא כאן, בכל מקום, אך עוד לא מאוחר לתקן את המצב, כשהשינוי מתחיל בכל אחד מאיתנו.

# data[].attributes.headline
דו"ח משבר האקלים- האם הגענו לנקודת האל חזור?

# data[].attributes.subject
דו"ח משבר האקלים- האם הגענו לנקודת האל חזור?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
כשפורסם הדוח המקיף האחרון של האו"ם בנושא התשתית המדעית של משבר האקלים (AR5), בשנת 2013, התחזיות להתחממות ואסונות מתגלגלים נראו כמו העתיד הרחוק-מאוד. אם מישהו היה מתאר את כותרות העיתונים של החודש האחרון שכללו סיקורים נרחבים של תנאי מזג אוויר קיצוניים החל מהצפות בגרמניה, בבלגיה, בהודו ובסין, שריפות ענק בטורקיה, יוון, סיביר וקליפורניה, מדידת טמפרטורה גבוהה יותר בקנדה מאשר במדבר סהרה ועד המדינה הקטנה שלנו - שגלי היובש והחמסין בה הולכים ומתרבים -היו בוודאי מתייגים אותו כקיצוני וסהרורי. אתמול (שני) הפאנל הבין-ממשלתי לשינוי האקלים (IPCC) פירסם דוח שמתריע: זו רק ההתחלה, וזה מוכח מדעית.

הדוח לא מספר לנו דברים שלא ידענו, אבל הוא אומר את הדברים חד וחלק, בפרצוף. ההתחממות הגלובאלית כבר לא "קשורה בסיכוי מסוים לפליטות גזי חממה", אלא היא "תוצאה וודאית של פעולות האדם" והיא הולכת ומחמירה.

הטמפרטורה האמתית גבוהה יותר

בוועידת האקלים של האו"ם בפריז בשנת 2015, מדינות העולם התחייבו לפעול לשמור את ההתחממות הגלובאלית מתחת ל-2 מעלות, ובעדיפות פחות מ-1.5 מעלות. מדעני העולם אומרים לנו היום, שהסיכוי להצליח בחלקו השני של היעד קלוש עד אפסי. כלומר, התחממות של 1.5 מעלות כבר "נעולה" בגזי החממה שנמצאים באטמוספירה ונגיע אליה בעשורים הקרובים, אם לא קודם לכן. הדוח מדגיש שהטמפרטורות הנמדדות בעולם כיום, מגלמות בתוכן גם התקררות של כ-0.4 מעלות, כתוצאה מזיהום אוויר וחלקיקים באטמוספירה. כלומר, ההתחממות האמיתית שיצרנו גבוהה יותר, ו"מוסווית" על ידי זיהום אוויר המושך בכיוון ההפוך.

בכל התרחישים, גם האופטימיים אשר מתארים הפחתת פליטות דרמטית - ההתחממות תימשך לפחות עד שנת 2050. השאלה היא האם המין האנושי יצליח להתגייס לפעולה שתביא להפחתת פליטות דרמטית. זהו המסלול היחיד שיאפשר הפחתה של ההתחממות ממחצית המאה, ומניעת הגעה להתחממות של כשתי מעלות כבר במהלך המאה ה-21. חשוב להבהיר, לפי הדוח התרחיש הסביר מעריך התחממות של שלוש מעלות עד סוף המאה, ואילו התרחיש הפסימי מדבר על התחממות שיכולה להגיע ל-4.4 מעלות - תרחיש אימים לכל הדעות.

בניסיון לתאר עד כמה קיצוני המצב אליו הבאנו את כדור הארץ, הדוח מספר שהטמפרטורות בעשור האחרון היו כה גבוהות, שצריך ללכת אחורה 125,000 שנה כדי למצוא תקופה משמעותית בה היו בכדור הארץ טמפרטורות דומות. כמות הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה לא נראתה על פני הכדור שלנו כבר 2,000,0000 שנה. במילים אחרות, לא מדובר במחזור טבעי ותקופתי של התקררות והתחממות, שיכול "להסתדר מעצמו", אלא במצב חריג וחמור שיערער את היציבות האקלימית אליה הורגל המין האנושי. חלק מהשינויים באקלים כדור הארץ הינם בלתי הפיכים למשך מאות ואלפי שנים קדימה, במיוחד שינויים באוקיינוסים, בקרחונים ובגובה פני הים.

שרפות ענק באורגון, ארה"ב | צילום: AP

בעבר מדעני האקלים חששו לקשור ישירות בין אירועי מזג אוויר קיצוניים לבין ההתחממות הגלובאלית, והסתפקו בכך שתיארו את העלייה במידות החום. בשנים האחרונות, התפתחו שיטות מדעיות חדשות לייחס אסונות אקלימיים להתחממות מעשה ידי אדם. הדוח החדש מציג את ההסתברות למצבים הקיצוניים ולקטסטרופות - אלה שיהפכו ודאי לכותרות העיתונים של השנים הבאות. כבר בעתיד הקרוב, נראה הרבה יותר אירועי חום קיצוני, ימי גשם כבד ומרוכז שמביא להצפות, יותר בצורות ותקופות ארוכות ללא גשם, התחזקות של סופות טרופיות, ותזוזה של מערכות מזג האוויר לכיוון הקטבים. למשל בתרחיש ההתחממות החמור, ההסתברות לאירועי חום קיצוניים שהיו מתחוללים פעם ב-50 שנה, תעלה פי 39, ואנחנו עלולים לחוות אותם כמעט מדי שנה.

יחד עם הדוח, פורסם סימולטור המראה את ההשפעות האזוריות הצפויות במקומות שונים בעולם. בישראל, העלייה במידות החום, ובמיוחד בכמות הימים החמים תורגש בטווח המידי. לדוגמה, התחזית לכמות הימים מעל 40 מעלות בישראל מראה עליה משמעותית, והיא נעה בין 30 ימים בשנה ל-64 ימים באזורים החמים של המדינה. התחזית מבוססת למעשה על הפליטות שכבר התרחשו.

הממשלה צריכה לקבל החלטות

לצד האמירות הנחרצות, מדעני האקלים מסכימים שעוד לא הגענו לנקודת האל-חזור ומציגים קריאה לפעולה אופטימית: חלק מהשינויים ניתנים להאטה או לעצירה אם נגביל את המשך ההתחממות על ידי הפחתת פליטות מהותית, שתביא אותנו לאיפוס פליטות עד 2050. כלומר - האקלים אותו נחווה בהמשך חיינו תלוי בהחלטות שנקבל היום. על אילו החלטות מדובר? הדגש הוא על הפחתת פליטות של גזי חממה במספר מערכות עיקריות:

אנרגיה - החלפת השימוש בגז, נפט ופחם באנרגיות מתחדשות מבוססות שמש ורוח. בישראל, אנחנו רק בתחילת הדרך במעבר לאנרגיות מתחדשות וזקוקים להשקעות גדולות בתשתיות של אנרגיה מתחדשת, וכן בחידוש וביזור תשתיות החשמל להתמודדות עם קליטת חשמל מפאנלים סולאריים ברחבי הארץ. אנחנו באופן פרטי יכולים להתקין פאנלים סולאריים על גג הבית ולהרוויח כסף מאנרגיה נקייה.

תחבורה - מעבר מהיר למכוניות חשמליות, בו אנחנו מתעכבים ביחס לעולם, מחייב תשתיות טעינה ברחבי הארץ ותמריצים משמעותיים. עד שהמכוניות יהיו חשמליות ויונעו בחשמל מתחדש, כל אחד מאתנו יכול לצמצם את הנסיעות, לנצל לטובה את עידן הזום והעבודה מהבית, ולחסוך פליטות גזי חממה.

מזון - צמצום הצריכה של מזונות הפולטים גזי חממה בהיקף משמעותי, ובראשם בשר בקר, חיוני להפחתת הפליטות בעולם. תחליפי בשר איכותיים מגיעים לשוק וכל רכישה נוספת מחזקת את השוק.

בכל התחומים הללו, ישראל נדרשת למדיניות לאומית אמיצה ומחויבת, תוך שיתוף פעולה בין המשרדים השונים ובגיבוי המשאבים הדרושים. הכרזה על מצב חרום אקלימי, כפי שעשו מדינות רבות, יכולה להיות צעד ראשון חיובי. במסיבת העיתונאים בה פורסם הדוח, המשפט שחזר על עצמו היה "The science is clear" - המדע בהיר. הוא מתאר לנו את המציאות המפחידה ומפנה זרקור לפעולות המתחייבות. לא נוכל להגיד שלא ידענו.
הכותבת הינה מומחית לטכנולוגיית סביבה ואקלים

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - דו"ח משבר האקלים - האם הגענו לנקודת האל-חזור?

# data[].attributes.attachment_link.description
כשפורסם הדוח המקיף האחרון של האו"ם בנושא התשתית המדעית של משבר האקלים (AR5), בשנת 2013, התחזיות להתחממות ואסונות מתגלגלים נראו כמו העתיד הרחוק-מאוד.

# data[].attributes.headline
המנון המאבק בשינוי מצב משבר האקלים: מדוע נבחר לדעתך ?

# data[].attributes.subject
המנון המאבק בשינוי מצב משבר האקלים: מדוע נבחר לדעתך ?

# data[].attributes.body
https://www.ynet.co.il/articles/0,7340,L-3784455,00.html

# data[].attributes.attachment_link.title
A Plastic Wave - A documentary film on plastic pollution

# data[].attributes.headline
what really happens to the plastic you throw away?

# data[].attributes.subject
what really happens to the plastic you throw away?

# data[].attributes.attachment_link.title
What really happens to the plastic you throw away - Emma Bryce

# data[].attributes.headline
אקולנוע- חמישה סרטונים שכדאי שתצפו בהם....

# data[].attributes.subject
אקולנוע- חמישה סרטונים שכדאי שתצפו בהם....

# data[].attributes.headline
כתבות בנושא שינוי האקלים

# data[].attributes.subject
כתבות בנושא שינוי האקלים

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
אקולוגיה וסביבה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
גיליון חורף 2015 / כרך 6(4) הרעיון של "תקציב פחמן" גלובלי מחייב, שייגזרו ממנו הקצאות פחמן למדינות השונות באופן הוגן, לא יתקבל בוועידת פריז. אי לכך, גם אין צפי לגבי השלכות של החלטות הוועידה על הצדק החלוקתי ועל זכויות הציבור בנחלת הכלל של האקלים

# data[].attributes.attachment_link.title
שינוי האקלים - אקולוגיה וסביבה

# data[].attributes.attachment_link.description
גיליון חורף 2015 / כרך 6(4) הרעיון של "תקציב פחמן" גלובלי מחייב, שייגזרו ממנו הקצאות פחמן למדינות השונות באופן הוגן, לא יתקבל בוועידת פריז. אי לכך, גם אין צפי לגבי השלכות של החלטות הוועידה על הצדק החלוקתי ועל זכויות הציבור בנחלת הכלל של האקלים

# data[].attributes.headline
אמת מטרידה- סרטו של אל גור מ2006. תוכן הסרט ובנוסף ביקורת על הסרט.

# data[].attributes.subject
אמת מטרידה- סרטו של אל גור מ2006. תוכן הסרט ובנוסף ביקורת על הסרט.

# data[].attributes.body
https://www.maariv.co.il/culture/movies/Article-606172

# data[].attributes.attachment_link.description
תקציר הסרט " אמת מטרידה" הינו אחד מארבעת סרטי התעודה הרווחיים והמצליחים ביותר שנעשו אי פעם ועד היום גרף למעלה מ-25 מיליון דולר, כמיליון מתוכם נתרמו ע"י האולפנים למלחמה בהתחממות כדור הארץ. "אמת מטרידה" החזיר לאור הזרקורים את אל גור והפך את מי שנתפס עד לאחרונה כפוליטיקאי אפרורי ויבש לקול, כריזמטי, אהוד ונגיש.

# data[].attributes.headline
סרטים בנושא סביבה

# data[].attributes.subject
סרטים בנושא סביבה

# data[].attributes.headline
מערכים לחטיבה מאת הרשת הירוקה בשיתוף מרכז השל לקיימות בנושא משבר האקלים

# data[].attributes.subject
מערכים לחטיבה מאת הרשת הירוקה בשיתוף מרכז השל לקיימות בנושא משבר האקלים

# data[].attributes.attachment_link.title
משבר האקלים - מערכי שיעורים לבתי הספר | הרשת הירוקה

# data[].attributes.attachment_link.description
הרשת הירוקה עוסקת במשבר האקלים בעבודתה השוטפת, אולם קצב השינויים המתגבר מחד, והתחושה שהציבור לא מודע לחומרת הבעיה מאידך, גרמו לנו להעלות הילוך. חגית גפן, מנהלת הרשת הירוקה, משתפת בתחושותיה: מזה 22 שנה עוסקת הרשת הירוקה בחינוך לקיימות. בגילאים הצעירים (גיל רך ובתי"ס יסודיים), אנו עובדים בהנחיית גננות ומורות בהתמקדות בפליאה, בחינוך חוץ וחוויות טובות [...]

# data[].attributes.headline
זמן הפחמן- אתר המציג בכל רגע נתון מה הוא ריכוז הפחמן באטמוסיפרה

# data[].attributes.subject
זמן הפחמן- אתר המציג בכל רגע נתון מה הוא ריכוז הפחמן באטמוסיפרה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
18 בפברואר 2016

האם תהיתם מהו ריכוז הפחמן הדו-חמצני בשנייה זו? לא? חבל, כי אנשי תאגיד בלומברג יצרו דף אינטרנט שמעריך את הריכוז הממוצע באטמוספרה של גז החממה הזה בכל רגע.

ריכוז הפחמן הדו-חמצני באטמוספרה עומד היום על ממוצע של קצת יותר מ-404 חלקיקים מכל מיליון חלקיקים. זה אמנם לא נראה הרבה, אבל אם ניקח בחשבון שבמשך 800 אלף השנים האחרונות היו בערך 280 חלקיקים למיליון, ושבתוך 150 שנים בלבד - מאז תחילת המהפכה התעשייתית - ריכוז זה עלה בכ-45% נבין שמשהו יוצא דופן קורה.

גז חממה זה, בדומה לגזי חממה אחרים, מקטין את פליטת החום מהאטמוספרה לחלל וכך גורם להתחממותה. עם העלייה בריכוזו ובריכוז גזי חממה אחרים, עלתה גם הטמפרטורה הממוצעת על פני כדור הארץ.

ההתחממות המתרחשת ב-150 השנים האחרונות משנה את תנאי האקלים בכל העולם, ומכניסה אותנו לתקופה של מזג אוויר בלתי יציב השונה מאוד מזה שהשתרר באלפי השנים שחלפו מאז הסתיים עידן הקרח האחרון. חוסר היציבות, שילך ויחריף עם הזמן - בעיקר אם לא נעשה דבר להורדת כמות הפחמן הדו-חמצני באטמוספרה, מתבטא בתקופות בצורת ממושכות, גשמי זעף, סופות חזקות מאוד וטמפרטורות ממוצעות גבוהות ברוב אזורי העולם. גובה פני המים באוקיינוסים ובימים עולה בגלל התחממות המים שגורמת לעלייה בנפחם, ובשל המסת קרחונים יבשתיים.

רוב המודלים האקלימיים חוזים שריכוז של כ-450 חלקיקי פחמן דו-חמצני מכל מיליון חלקיקים מסוכן ביותר: אירועי מזג האוויר יהיו קיצוניים ותכופים עוד יותר, תתרחש עלייה משמעותית יותר בגובה פני האוקיינוסים והימים, צפוי שינוי בפיזור מים זמינים לשתייה בעולם, פגיעה בגידולים חקלאיים ועוד.

במצב כזה, שינוי בהרגלי פליטת גזי החממה עלול לא לעזור כלל, וכדור הארץ יידרדר להתחממות נוספת שתגרור פגיעה משמעותית בכל המערכות האקולוגיות. התרבות האנושית תספוג מכה קשה שעלולה להחזיר אותנו אחורה מבחינת השגשוג המופלא שלו זכינו במאות האחרונות. אז אם נושא שינוי האקלים קרוב ללבכם, תוכלו להפוך דף אינטרנט זה לדף הבית שלכם כדי שיזכיר לכם מה המצב.
למעבר לאתר כדי לראות מה המצב עכשיו לחצו כאן

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
איכות הסביבה

# data[].attributes.attachment_link.description
18 בפברואר 2016 האם תהיתם מהו ריכוז הפחמן הדו-חמצני בשנייה זו? לא? חבל, כי אנשי תאגיד בלומברג יצרו דף אינטרנט שמעריך את הריכוז הממוצע באטמוספרה של גז החממה הזה בכל רגע. ריכוז הפחמן הדו-חמצני באטמוספרה עומד היום על ממוצע של קצת יותר מ-404 חלקיקים מכל מיליון חלקיקים.

# data[].attributes.headline
ללא חדשנות לא נפתור את משבר האקלים- הקרן לבריאות וסביבה

# data[].attributes.subject
ללא חדשנות לא נפתור את משבר האקלים- הקרן לבריאות וסביבה

# data[].attributes.headline
אין לך מושג ירוק? ריכזנו עבורך שאלות ותשובות הקשורות בנושא משבר האקלים. מגמה ירוקה.

# data[].attributes.subject
אין לך מושג ירוק? ריכזנו עבורך שאלות ותשובות הקשורות בנושא משבר האקלים. מגמה ירוקה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מידע זה נאסף, נכתב ומעודכן בכל עת על ידי חברי תא מחקר במגמה ירוקה. רוצה לעזור לנו, ולהנגיש ידע שימושי נוסף לציבור האקטיביסטים ולציבור הרחב? הצטרפ/י אלינו לתא מחקר

שינויי אקלים - כללי

מה זה בעצם שינוי אקלים?

מדובר בשינוי של מזג האוויר והטמפרטורות הממוצעות לאורך זמן ובקנה מידה עולמי. בקיצור: העולם שלנו מתחמם, וזה בגלל פעילות אנושית.

מאז המאה ה-19 גורמים בני האדם לשחרור של כמויות גדולות מאוד של פחמן דו-חמצני וגזי חממה אחרים לאוויר. עליית שיעור גזי החממה באטמוספירה גורם לעלייה בטמפרטורות וכתוצאה מכך לשינויים ארוכי טווח באקלים. ב-11,000 השנים שלפני המהפכה התעשייתית, הטמפרטורה העולמית הממוצעת הייתה יציבה על בערך 14 מעלות (צלזיוס) בממוצע עולמי. במהפיכה התעשייתית, שהחלה באמצע המאה ה-19, האנושות החלה לשרוף כמויות גדולות של דלק מאובנים: בהתחלה פחם, ואחר כך גם נפט וגז פוסילי. שריפה של דלק מאובנים מייצרת אנרגיה אבל גם משחררת גזי חממה כמו פחמן דו חמצני, מתאן ותחמוצות חנקן לאוויר שמצטברים במשך הזמן באטמוספירה. בהשוואה לשנת 1900, הרמה של פחמן דו-חמצני עלתה עד היום בכ-40%.

גזי החממה יוצרים באטמוספירה מעין שמיכה שבולעת את החום שכדור הארץ פולט (עקב קרינת השמש) ומונעת מחום זה להשתחרר לחלל. יש הוכחות מחקריות שגזי החממה באטמוספירה הם הסיבה העיקרית לעליית הטמפרטורה העולמית. הוכח כי גורמים אפשריים אחרים, כמו התפרצויות וולקניות, שינויים בפעילות השמש או מקורות טבעיים של פחמן דו חמצני, אינם הגורמים להתחממות הגלובלית גם אם יש להם השפעה קטנה, בנוסף לתרומה האנושית.

מאז המהפכה התעשייתית הטמפרטורה העולמית הממוצעת עלתה בכמעלה אחת בממוצע עולמי (1.4 מעלות באגן הים התיכון). זו עלייה מהירה בהקשר של מערכות אקלים עולמיות. שינויים בטמפרטורה העולמית הממוצעת בעבר התרחשו לאורך תקופות זמן ארוכות בהרבה.

שינוי האקלים גורם בין השאר לתופעות הבאות: המסת קרחונים בקטבים ובראשי ההרים, עליה במפלס פני הים, עליה בתדירות ובעוצמה של תופעות מזג אוויר קיצוני כמו סערות, בצורת וגלי חום, התפשטות מחלות, מחסור במי שתיה ובמזון, יצירת פליטי אקלים ועוד.

להרחבה

התחממות גלובלית ושינוי אקלים זה אותו הדבר?

התחממות גלובלית משמעותה העלייה בממוצע הטמפרטורה העולמי בשל העלייה בכמות גזי החממה באטמוספירה. ההתחממות הגלובלית מניעה תהליכים שונים במערכות האקלימיות במקומות שונים על פני כדור הארץ.
שינוי אקלים משמעותו השינויים ארוכי הטווח באקלים העולם או אזור ספציפי. הוא כולל את ההתחממות הגלובלית ואת תוצאותיה, למשל המסת קרחונים, סערות עוצמתיות יותר, בצורת תכופה יותר ועליית פני הים. כלומר ההתחממות העולמית היא סימפטום לבעיה גדולה יותר של שינוי אקלימי הנובע מפעילות האדם. שינוי אקלימי יכול להיווצר גם כתוצאה של סיבות טבעיות (כמו למשל עידני הקרח בעבר). מבחינה היסטורית, בהתחלה קראו לתופעה התחממות גלובלית, אולם היות וההתחממות אינה אחידה, ויש אזורים שאפילו מתקררים, עברו עם השנים להשתמש במושג שינוי אקלים, שהוא מדויק יותר

להרחבה:

מה זה גזי חממה?

גזי חממה הם גזים הלוכדים את החום באטמוספירה. גזים אלו בולעים ופולטים אנרגיה בתחום האינפרה-אדום (ובכך מונעים את "בריחת" הקרינה הזו, כלומר איבוד אנרגיית חום, לחלל החיצון). אפקט החממה הוא מנגנון שקיים מזה מאות מיליוני שנה, והוא חיוני לקיום החיים בכדור הארץ כפי שאנו מכירים אותם כיום. ללא גזי חממה בכלל, טמפרטורת כדור הארץ הייתה בערך מינוס 18 מעלות צלזיוס (ולא בערך 15 מעלות). כשמדברים על התחממות עולמית הכוונה לחימום נוסף של האקלים, שנגרם עקב עליית כמות גזי החממה בעקבות פעילות אנושית.
בערך 50% מאפקט החממה נוצר על ידי אדי מים, 25% על ידי עננים, 20% על ידי פחמן דו חמצני ו-5% על ידי שאר גזי החממה.
אדי מים הם גז חממה. כמות אדי המים באטמוספירה תלויה בטמפרטורה. זמן השהות הממוצע שלהם באטמוספירה הוא קצר מאוד - 9 ימים בלבד.
פחמן דו חמצני CO2 נפלט לאטמוספירה בזמן שריפת דלק מאובנים (פחם, נפט, גז), פסולת מוצקה, עצים וחומרים ביולוגיים אחרים וכן כתוצאה של תגובות כימיות (למשל ייצור צמנט לבטון). פחמן דו-חמצני מסולק מהאטמוספירה ע"י צמחים, כחלק מתהליך הפוטוסינתיזה (מחזור הפחמן), ועל ידי המסתו במי האוקיינוסים.
מתאן CH4 נפלט בזמן הפקת והובלת פחם, גז פוסילי ונפט. מתאן גם נפלט ע"י בעלי חיים (תהליכי עיכול של פרות) ותהליכים חקלאיים (למשל גידול אורז ושריפת פסולת חקלאית) וכן ע"י פירוק חומר אורגני במטמנות פסולת. מתאן הוא גז חממה בעל השפעה חזקה פי 26 מפחמן דו חמצני.
חנקן חמצני N2O נפלט בחקלאות וגם בתעשייה בזמן שריפה של דלק מאובנים (בעיקר פחם) ופסולת מוצקה וכן בתהליכי טיפול בשפכים.חנקן חמצני הוא גז חממה בעל השפעה חזקה פי 265 מפחמן דו חמצני.
גזים מופלרים (כלורופלואורו פחמימנים - HFC) המשמשים בקירור הם גזי חממה עוצמתיים - עד פי 14,000 מפחמן דו-חמצני.

האם זה באמת בגלל פעילות אנושית?

כשאומרים התחממות של מעלה וחצי, למה מתכוונים?

הכוונה היא לעליית הטמפרטורה הממוצעת על פני כדור הארץ, במעלות צלזיוס, כאשר בסיס ההשוואה הוא הטמפרטורה הממוצעת שהייתה לפני תחילת המהפכה התעשייתית, כלומר לפני שנת 1850. זהו בסיס ההשוואה כי רק עם תחילת המהפכה התעשייתית התחלנו לשרוף דלקים פוסיליים, כאשר הפליטות התחילו להיות משמעותיות באמצע המאה העשרים. חשוב להבין שכיום, לאחר שני עשורים של המאה ה-21, הטמפרטורה הממוצעת כבר עלתה בלמעלה מאחוז אחד, כלומר שכדי להימנע מעלייה של מעלה וחצי עלינו להימנע מעלייה של פחות מחצי מעלה נוספת בלבד.

להרחבה:

אקו-ויקי: דו"ח מיוחד על התחממות עולמית של 1.5 מעלות ​

מה זה דו"ח ה - IPCC?

ה-IPCC, או בעברית הפאנל הבין-ממשלתי לשינוי האקלים, הוא ארגון שהוקם על ידי האו"ם בשנת 1988 כדי להעריך את הסיכון של שינויי אקלים שמקורם בבני אדם. במשך השנים פרסם הארגון מספר דו"חות, שהיו תוצאה של עבודתם של אלפי מדענים מכל העולם, ונחשבים כיום למקור האמין ביותר של מידע מדעי על שינוי האקלים. שני הדו"חות החשובים ביותר שפרסם הארגון הן דו"ח ההערכה החמישי (בקיצור AR5) שפורסם בשנת 2014, שהיה הבסיס להסכם פריז בשנת 2015, והדו"ח המיוחד על הגבלת ההתחממות ל-1.5O (בקיצור SR15) שפורסם ב-2018, ומתמקד בהבדל בין השפעות של התחממות בת 1.5O לעומת 2.0O. כמו כן פורסמו בשנת 2019 דו"חות מיוחדים: אחד בנושא השפעת שינוי האקלים על הקרקע החקלאות והמזון, והשני בנושא ההשפעה על האוקיינוסים והאזורים הקפואים (הקריוספירה).

להרחבה:

מה זה הסכם פריז?

ההישג הגדול של הסכם פריז הוא שכמעט כל מדינות העולם חתמו עליו. החסרון הגדול שלו הוא שההסכם אינו מחייב: על פי ההסכם כל מדינה החתומה עליו צריכה להגיש מסמך בשם INDC ובו היא מפרטת את היעדים שהיא מציבה לעצמה (בעיקר הפחתת פליטות), וכל חמש שנים המדינות יעדכנו את יעדיהן עם התקדמות הטכנולוגיה, ליעדים שאפתניים יותר. מדינות שלא יעמדו ביעדים שיציבו לעצמן לא ייענשו מעבר ל"שיימינג" בכך שכולם ידעו על כך.

ביוני 2017 הודיע דונאלד טראמפ נשיא ארה"ב על תחילת הליך פרישה מהסכם פריז אשר יימשך מספר שנים בטענה כי הוא אינו הוגן עבור כלכלת ארה"ב, בתגובה המהלך זכה לגינוי משמעותי משאר מדינות העולם אשר בינן קיים קונצנזוס בחשיבות המאבק במשבר האקלים.

להרחבה:

אבל שמעתי שיש מדענים שלא מסכימים!

יש הסכמה גורפת של 97% ממדעני האקלים שמגמת התחממות האקלים במאה השנים האחרונות מקורה בפעילות אנושית. יש לשים לב שקונצנזוס מדעי שונה מקונצנזוס פוליטי. אין הצבעה. מדענים מפסיקים להתווכח כי משקל ההוכחות והתאמתן זו לזו משכנעת מעבר לכל ספק.

הויכוחים בנושא זה זו הם פוליטיים וקורים במדיה ובארה"ב יותר מאשר בשאר העולם. הם כמעט שאינם קיימים במחקר המדעי. בארה"ב יש לחצים של הממשלה וחברות הדלק לצנזר ולדכא את פעילות המחקר בתחום האקלים וכן להעלים מידע קיים. ידוע כי תעשיית דלק המאובנים משקיעה כספים רבים בארגונים ובפרסומים של מכחישי שינוי האקלים ובמקורו בפעילות האדם. בקישור למטה ניתן למצוא רשימה ארוכה של ארגונים מדעיים מארה"ב התומכים בקונצנזוס המדעי וכן קישורים לפרסומים שונים התומכים במקורה האנושי של ההתחממות האקלימית ושינוי האקלים.

בנובמבר 2019 פורסם מסמך בשם "אזהרת מדעני העולם מפני מצב חירום אקלימי", עליו חתמו למעלה מ-11,000 מדענים מרחבי העולם. המסמך קובע באופן חד משמעי שכדוה"א עומד בפני מצב חירום אקלימי, כתוצאה מפעילות אנושית.

להרחבה:

למה יש אנשים בעמדות מפתח שאומרים שזה הכל שטויות?

חברות הפחם, הנפט והגז השקיעו ב-40 שנה האחרונות הון עתק בקרנות שמרניות שתמכו במדענים ומחקר של מכחישי אקלים, ובהפצת שקרים והכחשת השינוי האקלימי במדיה. זאת למרות שהחל מסוף שנות ה-70 היה ידוע להם על תרומת גזי חממה להתחממות אקלימית. אופן פעולתם דומה לזה של יצרני הסיגריות ותעשיית הסוכר האמריקאית. מרבית אנשי המפתח קשורים להון ומקדמים את מטרותיו.

הסבר עמוק יותר קשור טמון בגישור שעל אנשים לעשות בין המידע המדעי ובין מערכת הערכים, ההתחייבויות והאמונות שלהם. המשבר האקלימי עשוי לאיים על תפיסת עולמם. למשל קשה לקבל את הקושי והמשמעויות של המעבר לכלכלה עם רמת פליטות נמוכה, ושל שינוי אורח החיים הנדרש (ומי מאתנו מסכים להפסיק להשתמש במזגנים ולטוס לחו"ל?). מסתבר שאנשים המעדיפים היררכיה וסטאטוס-קוו נוטים יותר להכחיש את המשבר האקלימי. גם אנשים בעלי רמת חינוך נמוכה יותר, מבוגרים ודתיים יותר נוטים יותר להתעלם מהשינוי האקלימי. בעולם וגם בארץ, מאבק למען התמודדות עם השינוי האקלימי מזוהה עם אוכלוסיה ליברלית ומשכילה, שלא לומר "שמאלנית". לכן חשוב למצוא דרך לפנות לאנשים שעולמם מבוסס על פטריוטיות, דת ושמרנות.

להרחבה:

Climate Liability News: What Oil Companies Knew About Climate Change and When: A Timeline ​

מה ההבדל בין אקלים למזג אוויר?

מזג אוויר הוא מצבה של האטמוספירה מיום ליום. מדובר בשינויים בסדר גודל של דקות ועד שבועות בטמפרטורה, לחות, משקעים, עננות, ראות ורוח.
אקלים הוא סך התנאים המטאורולוגיים המאפיינים אזור מסוים לאורך זמן רב. תנאים אלו מבוטאים באמצעות תכונותיהם הסטטיסטיות כמו ממוצעים, ערכי קיצון, שכיחות וכדומה. נהוג להשתמש בממוצע על פני 30 שנה לפחות. כשדנים באקלים, דנים בעשורים, במאות שנים ויותר ומחפשים מגמות או מחזורי שינויים.

להרחבה:

מה זה פליטות פחמן?

פחמן הוא יסוד הקיים בכמויות רבות מאוד בטבע, והוא מופיע בו בתצורות שונות: כגז, הנמצא באוויר בצורת CO2, וכתרכובות פחמן שונות המרכיבות את רקמות בעלי החיים והצמחים ומרבצי הפחמן שנאגרו על פניו.
פליטות של גזי חממה מתערבות ומערערות את מחזור הפחמן הטבעי של כדור הארץ. במחזור הפחמן הטבעי נכללים תהליכים כמו בליעה של פחמן דו חמצני ע"י עצים והפיכתו לאנרגיה בתהליך הפוטוסינתזה, שחרור פחמן דו חמצני לאטמוספירה בתהליכי נשימה ושריפה, וקליטת פחמן דו חמצני באוקיינוסים.
טביעת רגל פחמנית מוגדרת כסך הפליטות של גזי חממה שפולטים אדם, אוכלוסיה, פעילות כלכלית וכד' המבוטאות בשווה ערך של הפחמן הדו חמצני CO2 הנפלט. לגזי החממה יש אינדקס, הנקרא פוטנציאל החימום הגלובלי שלהם ל- 100 שנה או GWP100 כאשר האינדקס של פחמן דו חמצני הוא 1. פחמן דו חמצני, מתאן וגזי חממה אחרים נפלטים כתוצאה מכריתת יערות ושריפתם, ייצור וצריכה של מזון (בעיקר מזון מן החי), דלק מאובנים (פחם, נפט, גז) ושריפתו, מבניינים (חימום וקרור ועוד), תחבורה ועוד.

איך יודעים איזה טמפרטורות וכמה CO2 היו פה לפני אלפי שנים?

מדידת טמפרטורת העבר נעשית ע"י "פרוקסי", כלומר מדידת התגובות לשינויי הטמפרטורה בקרח, סלעים ומאובנים.
שכבות קרח נוצרות עם הצטברות שלג, כל שכבה מייצגת שנה אחת. יש הבדלים כימיים הניתנים למדידה בשלג הנוצר בטמפרטורות שונות כמו כמות האיזוטופים של חמצן, קצב הצטברות השלג השנתי ושכבת המסה שנתית. מהם ניתן לשחזר את הטמפרטורה בעמודות קידוח מקרחונים. את ריכוז הפחמן הדו-חמצני ומתאן מודדים בבועות האוויר הכלואות בשכבת הקרח הרלבנטית. ניתן לראות התאמה יפה בין ריכוז הפחמן הדו חמצני והטמפרטורה. קידוחי עמודות קרח ice cores מתעדים את הטמפרטורה בקטבים עד 250,000 שנה בגרינלנד ו- 800,000 שנה באנטרקטיקה.
שיכוב שנתי ניתן למצוא גם במאובני אלמוגים, במשקעים באגמים ובטבעות שנתיות של מאובני עצים. מאובנים של אבקת זרעי צמחים או אבקה קפואה מאפשרים לזהות אילו צמחים גדלו באותו אזור ומכאן אקלימו. קידוחי עמודות בסלע משקע ימי נותנים תיעוד של טמפרטורות של מיליוני שנים (בזכות מאובני בעלי חיים ימיים השומרים על התיעוד הכימי של טמפ' הים שחיו בו).

להרחבה:

האם שינוי האקלים קשור לחור באוזון?

לא. ה"חור באוזון" הוא כינוי לתופעת הידלדלות שכבת האוזון בסטרטוספירה, בעיקר מעל הקטבים, תופעה שהתגלתה בסוף שנות ה-70, ונקשרה לשימוש בגזים מלאכותיים כמו CFC ואחרים הנפוצים במערכות קירור ובמיכלי התזה כמו למשל ספריי לשיער. שכבת האוזון חשובה להגנה מפני הקרינה האולטרה סגולה מהשמש, קרינה המזיקה לבריאות. בשנת 1987 נחתם פרוטוקול מונטראול, עליו חתמו רוב מדינות העולם, האוסר באופן הדרגתי שימוש את הייצור של CFC, הלונים וכימיקלים מדללי אוזון אחרים. פרוטוקול מונטריאול נחשב הצלחה גדולה שכן הוא מחייב את המדינות שחתמו עליו, וכולל קנסות למדינות שלא עומדות בהתחייבויות הכלולות בו. כתוצאה מההסכם, חלה ירידה חדה בשימוש בגזים אלה, ואכן נצפתה התאוששות הדרגתית של שכבת האוזון בסטרטוספירה.
אין קשר ישיר בין תופעת הידלדלות שכבת האוזון לבין שינוי האקלים, אם ישנן השפעות עקיפות שחשיבותן מעטה.

בעוד כמה שנים נרגיש את ההשפעות של שינוי האקלים?

השפעות שינוי האקלים מורגשות כבר עכשיו במקומות רבים בעולם:
כמעט כל שנה נשברים שיאי טמפרטורה גלובליים: כאשר חמש השנים האחרונות (2015-2019) היו השנים החמות ביותר בהיסטוריה, זה סימן שהאקלים מתחמם.

אסונות כתוצאה ממזג אוויר קיצוני הופכים לקטלניים יותר ומופיעים לעיתים תכופות יותר.

השלג בפסגות ההרים, והקרחונים היורדים מהן, מצטמצמים מעשור לעשור. מעטה הקרח שנשאר בקוטב הצפוני בעונת הקיץ מצטמצם, ובקרוב יפתח שם נתיב ימי חופשי מקרח בכל קיץ.

אזורי פרמפרוסט, בהם הקרקע הייתה קפואה במשך אלפי שנים, מתחילים להפשיר, לשחרר מאגרי מתאן, כספית וחיידקים מחוללי מחלות שהיו קפואים בהם, לערער יסודות של ישובים שלמים הבנויים עליהם, ופשוט להתמוטט.

מיליוני מינים של בעלי חיים וצמחים נמצאים בסכנת הכחדה, כי אינם יכולים להסתגל לשינויים בסביבתם הטבעית.

אזורי המדבריות נמצאים במגמת התפשטות, ואזורים נרחבים הנמצאים על גבול המדבר אינם יכולים עוד לקיים חקלאות.

תכיפות וחומרת השריפות בעולם עולה בהתמדה. בחדשות שומעים בעיקר על השריפות בקליפורניה ובאוסטרליה, אבל יש שריפות חסרות תקדים גם למשל בשכנתינו לבנון, ובאזור החוג הארקטי כמו למשל בקנדה ובסיביר.

להרחבה:

הגורמים לשינוי אקלים

מהו מעגל הפחמן הטבעי?

פחמן הוא אחד היסודות הנפוצים בכדור הארץ והבסיס לכל התהליכים האורגניים. דו תחמוצת הפחמן, או CO2, מהווה כחמישית מהאוויר אותו אנו נושמים. בטבע יש מחזור טבעי של פחמן:

1. צמחים, אצות ומינים מסוימים של חיידקים קולטים CO2. מהאטמוספירה או האוקיינוסים, ובתהליך הפוטוסינתיזה מטמיעים את הפחמן בסוכרים.
2. הפחמן עובר במעלה שרשרת המזון כשבעלי חיים אוכלים את אותם צמחים ואצות.
3. פחמן דו-חמצני נפלט מבע"ח, צמחים, אצות וחיידקים בתהליך הנשימה חזרה לאטמוספירה. כאשר בעלי חיים וצמחים מתים, החומר האורגני נרקב ומתפרק, חלק מהפחמן נשאר באדמה וחלקו האחר הופך ל - CO2 או מתאן ונפלט שוב לאטמוספירה.
4. כאשר חומר אורגני נשרף, רוב הפחמן נפלט לאוויר כ-CO2.
הדלקים בהם אנו משתמשים לייצור אנרגיה (פחם, נפט וגז פוסילי) הם תוצאה של חומר אורגני שנקבר לפני מיליוני שנים ועבר תהליכים שונים בחום ולחץ גבוהים.

להרחבה:

מה הקשר של צריכת בשר לשינוי האקלים?

על פי דו"ח של האו"ם משנת 2007, תעשיית משק החי (livestock sector) היא גורם משמעותי לשינוי האקלים ואחראית לכ-18% מכלל פליטות גזי החממה. השפעה זו גדולה יותר מאשר ענף התחבורה!
משקי החי אחראים לכ-9% מהפליטות של פחמן דו חמצני שמקורו הוא אנושי, וכן לכ-37% מהמתאן שמקורו הוא אנושי (בעל פוטנציאל התחממות עולמית, GWP, גדול פי 23 מפחמן דו חמצני) וכ-65% מהחנקן דו-חמצני שמקורו הוא אנושי (בעל GWP גדול פי 296 מפחמן דו חמצני). בנוסף לפליטת גזי חממה (שהם הגורם לשינוי האקלים), משק החי הוא גורם משמעותי בבעיות סביבתיות נוספות כגון: הרס קרקעות, זיהום אוויר, זיהום מים, מחסור במים ואובדן של מגוון ביולוגי.
בתוך תעשיית משק החי, גידול הבקר הוא הדומיננטי ביותר מבחינת פליטת גזי חממה (כ-80% בארצות הברית), הן מבחינת משך חיי הפרה עד לשחיטה, והן מבחינת כמויות המזון והמים שהיא צורכת, וכמויות המתאן והפסולת שהיא מייצרת.
בישראל, צריכת בשר הבקר היא נמוכה משמעותית מאשר בארצות הברית ויש צריכה גבוהה יותר של עוף ומוצרי חלב (שהינם בעלי טביעת רגל אקולוגית נמוכה יותר), לכן טביעת הרגל האקולוגית הממוצעת תהיה נמוכה יותר.
מחקר מדעי, שנערך על ידי חוקרים ישראלים ממכון ויצמן ופורסם לאחרונה ב PNAS, השווה בין המשאבים הדרושים לייצור חמישה סוגים עיקריים של מזון מן החי - בשר בקר, בשר חזיר, מוצרי חלב, עוף וביצים - לבין המשאבים הדרושים לייצור מזון מן הצומח בעל ערך תזונתי דומה מבחינת חלבון, מספר קלוריות והרכב ויטמינים ומינרלים. החוקרים מצאו כי החלפת ייצור מזון מן החי במזון מן הצומח יכולה להניב כמות חלבון גדולה פי 2 (לעומת ביצים) עד פי 20 (לעומת בקר) מכל יחידת שטח.
השימוש בקרקע חקלאית לייצור בשר בקר במקום גידול צמחים מוביל לאובדן מזון אלטרנטיבי בשיעור של 96% לכל יחידת קרקע. שיעור האובדן בסוגי מזון אחרים מן החי הוא: כ-90% עבור בשר חזיר, 75% עבור מוצרי חלב, 50% עבור עוף ו-40% עבור ביצים.

מה הקשר לבזבוז מזון?

כשליש מהמזון המיוצר בישראל, כמו גם ברוב המדינות המפותחות, מגיע לפח במקום לפה שלנו. הבזבוז נוצר לאורך כל שרשרת האספקה: מהחקלאי, דרך יצרני המזון השונים, מערכת השיווק הסיטונאי והקמעונאי, ועד לצרכן הפרטי או המסחרי. במזון זה מושקעים משאבים רבים: שטחי גידול, מים להשקיה, אנרגיה לשינוע וקירור, וכל אלה יורדים לטמיון כאשר המזון מגיע לפח במקום ליעדו. והבזבוז לא מסתיים שם: גם את האשפה צריך לשנע, בדרך כלל למטמנות, ושם היא נקברת, ועוברת ריקבון אנאירובי (ללא נוכחות חמצן) המייצר כמויות גדולות של מתאן, שהוא גז חממה חזק. לפחות חצי מכמות המזון שנזרק הוא ראוי למאכל, ולכן צמצום בזבוז המזון היא דרך אפקטיבית מאוד להפחתת פליטות של גזי חממה. כצרכנים פרטיים, אנחנו יכולים להמנע מקניית מזון מיותר (בגלל מבצעים והנחות), לקנות גם פירות וירקות "מיוחדים" (כלומר לא מושלמים אבל טעימים), לאחסן את המזון כך שישמור על טריותו לאורך זמן, לשמור שאריות מזון למאכל מאוחר יותר, ולהבין את סימון טריות המזון ולא לזרוק רק בגלל שעבר התאריך.

מהי ההשפעה של תעשיית הבנייה?

עיקר פליטת גזי החממה בתעשיית הבנייה הוא בכרייה ובייצור של חומרי הגלם ובעיקר בטון (צמנט) ופלדה. שני התהליכים המרכזיים בתעשיית הבנייה הם ייצור הצמנט (מלט, אחד ממרכיבי הבטון) וייצור הפלדה. חומר גלם חשוב נוסף הוא האספלט, המשמש לכבישים, ומקורו בנפט.
מאחר ובטון הוא החומר מעשה-ידי-אדם הנפוץ ביותר, מדובר בכמויות אדירות. השימוש בבטון שני רק לצריכת מים. צמנט הוא תוצר של חימום אבן גיר וחרסית לטמפרטורה של כ-2700 מעלות, ולאחר מכן ערבוב התוצר עם חומרים נוספים וטחינתו לאבקה דקה. מעבר לאנרגיה שיש להשקיע כדי להביא את חומרי הגלם לטמפרטורה כה גבוהה, התהליך הכימי שהם עוברים כרוך בשחרור כמות גדולה מאוד של פחמן דו-חמצני. בתהליך ייצור של כל 1000 ק"ג צמנט, נפלטים 900 ק"ג פחמן דו-חמצני. צמנט לבדו הוא המקור ל-8% מהפליטות העולמיות של פחמן דו חמצני.
יש לציין כי קיימים מפעלים חדשים יעילים יותר מבחינה אנרגטית ושורפים פסולת במקום דלקי מאובנים. בעשורים האחרונים פליטות הפחמן הדו חמצני לטונה ירדו ב- 18%. אולם יש מקום רב לשיפור והקטנת פליטות.
בטון "ירוק" הוא בטון העשוי מפסולת בטון בתהליך שמתוכנן מראש לפי מדדי קיימות. למשל מחזור חיים ארוך, תחזוקה נמוכה של פני השטח, חיסכון באנרגיה ובפליטות. הטכנולוגיה מתייחסת לכל שלבי מחזור החיים כולל ביצועי תוצר זהים או קרובים לצמנט מסורתי, למשל מבחינת חוזק מכני, עמידות לאש, תכונות תרמודינמיות ועוד.
לפי ה- IPCC בניינים תרמו ל-32% מצריכת האנרגיה העולמית ו-19% מפליטות גזי חממה. קיימים פתרונות טכנולוגיים, שיחד עם שינוי התנהגות, מאפשרים הקטנת דרישות האנרגיה של בניינים חדשים פי 2-10 (בכמות הייצור הנוכחית) ושל מבנים קיימים פי 2-4.

להרחבה:

מה הקשר של גז מזגנים לשינוי אקלים?

בארצות הברית ובמזרח התיכון - קירור מהווה יותר מ - 70% מצריכת האנרגיה הביתית בימים חמים.

הגזים המשמשים לקירור במזגנים הם ממשפחת גזים תעשייתיים הנקראת HFC או הידרו-פלואורו-קרבון (בקיצור גזי F). גזים אלו הינם גזי חממה חזקים במיוחד - עד פי 14,000 מפחמן דו-חמצני, ובנוסף לכך, הם נשארים באטמוספירה זמן ארוך במיוחד (כ - 270 שנה). יש להם מגוון שימושים בתעשייה אך השימוש העיקרי הוא בתעשיית המזגנים. במערכות קירור גזים אלה נמצאים במערכת סגורה, ולכן הסכנה לדליפתם היא מתקלות ומסיום חייה של מערכת הקירור. כדי לפתור את הבעיה, יש להחליף את מערכות הקירור במערכות המשתמשות בגזי קירור תחליפיים, ולהדריך את הטכנאים המטפלים במערכות הקיימות לא לשחרר את גזי הקירור לאוויר, אלא לאסוף אותם ולטפל בהם כראוי. לדוגמה, המזגן של מכונית ממוצעת יש כ-300 גרם של גז מסוג HFC 134a, שאם ידלוף לאוויר השפעתו האקלימית תהיה כמו של 430 ק"ג פחמן דו-חמצני, שזו הכמות הנפלטת משריפת בנזין בנסיעה של 2500 ק"מ.

בשנת 2016 נחתם הסכם קיגאלי, שהוא תיקון לפרוטוקול מונטריאול שאסר שימוש בגזי CFC בגלל הידלדלות שכבת האוזון. הסכם זה אוסר באופן הדרגתי על שימוש בגזים ממשפחת ה-HFC. ישראל חתמה על הסכם קיגאלי, והנושא נמצא בתוכניות העבודה של משרדי הממשלה השונים. לדוגמה, משרד העבודה והרווחה הגיש בנובמבר 2019 הצעת חוק לחייב טכנאי מזגנים ברישיון, בעיקר כדי שיוכלו לטפל בדור המזגנים החדש, המשתמש בגזי קירור דליקים.

להרחבה:

מה הקשר של השימוש בפלסטיק חד פעמי?

השימוש בפלסטיק חד-פעמי (בקבוקים, כוסות קפה, שקיות, קשים, אריזת מזון, כלי אוכל) מאיץ את השינוי האקלימי. 99% מהפלסטיק לסוגיו מיוצר מדלק מאובנים. ייצור פלסטיק גדל מאד בשנים האחרונות בשל ירידת מחירי הנפט ועליית טכנולוגית ה- fracking (סדיקה הידראולית).
ייצור פלסטיק תורם לגזי החממה בכל שלב ממחזור החיים שלו: בתהליכי הפקת הנפט, בזיקוק, בייצור החומר והמוצר מכיל הפלסטיק ועד הפסולת שהוא מייצר. מעריכים, שעד 2050, ללא שינוי, הפלסטיק יהיה אחראי ל-13% ממאזן הפחמן, שווה ערך ל-615 מפעלי חשמל המבוססים על פחם.
מרבית הצמיחה בייצור הפלסטיק היא בשל חלקו הגדול (40% מכלל הדרישה לפלסטיק) של פלסטיק חד פעמי הנמצא באריזה ובמוצרי צריכה. זהו גם התחום הגדל במהירות הרבה ביותר. חומרי אריזה הם פסולת הפלסטיק הבעייתית ביותר מאחר ורובם חד פעמיים. הם גם נפוצים מאד בפסולת הכללית וקשה מאד למחזר אותם. כידוע פלסטיק אינו פריק ביולוגית (וגם כלים מתכלים אינם פריקים ביולוגית במטמנות פסולת או מפעלי קומפוסט אלא דורשים תהליכים תעשייתיים מיוחדים שכמובן פולטים גזי חממה בעצמם). הסיבה לקושי הייחודי במיחזור היא הצמיחה המתמדת של חומרי אריזה גמישים ורב-שכבתיים שאותם מאד קשה לאסוף, להפריד ולמחזר. לכן אחת השיטות המקובלות לטפל בפסולת זו (שכמעט ולא קיימת בישראל) היא לשרוף אותה לאנרגיה, תהליך שפולט אף הוא גזי חממה.

מהן נקודות המפנה (Tipping points) שמדברים עליהן?

נקודות המפנה הן שינויים בלתי הפיכים במערכת האקלימית. יש אי-ודאות לגבי רמות השינוי האקלימי הנחוצות להתנעת נקודות מפנה כאלו. יחד עם זה יש לזכור כי כרוך סיכון גדול בחציית נקודות מפנה אילו. הסיכון גדל ככל שממוצע הטמפרטורה העולמי עולה. חלק מנקודות המפנה, כמו התמוטטות של בתי גידול אינן הפיכות.

בהקשר להתחממות העולמית, ממוצע הטמפרטורה העולמי זוהה כנקודת סף. במחקר על פליאו-אקלים (אקלים עתיק של כדור הארץ) נמצא כי, מערכת האקלים מושפעת מגורמים, כמו מחזור הפחמן והחזר הקרינה של כדור הארץ (רפלקטיביות), בעלי משובים שמחזקים את עצמם. התוצאה של תהליכים כאילו עלולה להתניע סדרה של נקודות מפנה שיובילו את העולם ל"אקלים חממה" hot-house climate . הכוונה לאקלים חממה שהיה קיים ב- 85% מהזמן של כדור הארץ ובו אין קרחונים יבשתיים בכלל ורמת גזי החממה גבוהה. (הערה: אין הכוונה לאקלים חממה שיצא משליטה כמו במאדים). מחקר גיאולוגי של טמפרטורה וריכוז פחמן דו-חמצני בתקופות כמו הפליוקן (לפני 5 מיליון שנה), הקריטיקון (לפני 100 מיליון שנה) ועוד, יחד עם מחקר של האקלים המודרני הובילו לקביעה שעלייה של 2 מעלות צלזיוס עלולה להפעיל מספר נקודות מפנה חשובות ולגרום לתהליך דמוי דומינו שיוביל את כדור הארץ לטמפרטורות אפילו יותר גבוהות.
רכיבים בקנה מידה גדול במערכת כדור הארץ שאולי כבר עברו את נקודת המפנה הם הקרחונים בגרינלנד ואנטרטיקה. המסה של כל הקרחונים הללו עשויה לגרום לעלייה של עשרות מטרים בגובה פני הים.

מליחות, טמפרטורת וצפיפות מי האוקיאנוס יכולים לגרום לסירקולציה האטלנטית (זרם הגולף) להתמוטט, אם המערכת תגיע לנקודת המפנה. במערכת זו מים חמימים זורמים בשכבות העליונות צפונה ומים קרים זורמים בשכבות העמוקות דרומה.

נקודות מפנה נוספות הן התמוטטות המונסון של דרום אסיה והתחזקות המונסון של מערב אפריקה (העשוי להוביל דווקא ליותר גשם בסאהל וסהרה). היעלמות יערות הגשם והפיכתם לסוואנה, תמותה של יערות בוריאליים (צפוניים) שתגרום לשריפתם ועוד.

השפעות שינוי האקלים

מה רע בעליה של שתיים-שלוש מעלות?

אחד הטיעונים הרווחים נגד הגדרת שינוי האקלים כמשבר, הוא שהתחממות של שתיים-שלוש מעלות זה לא נורא כל כך, במיוחד למדינות הצפוניות.
השפעות השינוי האקלימי אינן מחולקות באופן שווה. בד"כ ההתחממות גבוהה יותר מעל יבשות מאשר מעל אוקיינוסים. ההתחממות גדולה במיוחד באזור הארקטי בעונת הקרה שלו ובאזורי קווי רוחב בינוניים (כמו ישראל) בעונה החמה. למעלה מ-20% מבני האדם חיים באזורים שבהם ההתחממות הממוצעת, כבר כיום, קרובה לממוצע של- 1.5 מע"צ (בהשוואה לרמה הקדם-תעשייתית).

אפילו עלייה "קטנה" של חצי מעלה בממוצע הטמפרטורה העולמי, ל- 2 מעלות צלזיוס תגרום לעליה משמעותית במספר גלי החום ועוצמתם (הטמפרטורות תהיינה גבוהות יותר וגלי החום יהיו ארוכים יותר), ירידה של 17% בכמות מי השתייה באגן הים התיכון (לעומת ירידה של 9% עבור עלייה של 1.5 מע"צ), עלייה גדולה בסיכון לבצורת (בעיקר באגן הים התיכון, אוסטרליה ודרום אמריקה), עלייה באירועי גשם כבד הגורמים לשטפונות, הכחדה של כמעט כל שוניות האלמוגים (98% לעומת 90% עבור עלייה של 1.5 מע"צ), הכפלה של מספר המינים בסכנת הכחדה (כולל מינים חיוניים לייצור מזון כמו דבורים), הגברת הסיכון לשריפות, ירידה בתפוקת המזון באזורים טרופיים של חיטה ותירס (אם כי אזורים צפוניים עשויים להרוויח מהתחממות כזו) וקצב עליית מי ים גבוה יותר.

גם עליית גובה פני הים אינה זהה בכל האזורים. חזוי כי במקרה של עלייה של 2 מע"צ בטמפרטורה העולמית, עליית גובה פני הים תהיה גדולה מ-0.2 מטר ב-70% מהחופים העולמיים. העלייה הגבוהה ביותר בגובה מי הים צפויה בדרום מזרח אסיה והיא תסכן כמה ערי ענק (דאקה, קולקטה, פנום פן, הו-צ'י-מין סיטי, ג'קרטה, שנחאי, מנילה, בנגקוק) ומיליוני בני אדם.

השינויים של מערכות אקולוגיות שלמות יגבר. בין השאר חזוי מידבור של ישראל (ושל אזורים רבים אחרים בקווי רוחב דומים לנו). אזור הטונדרה והיערות הצפוניים יימצא בסכנת גדולה יותר של שריפות, התפוררות והכחדה. גודל שטחי הפרמפרוסט (קיפאון תמידי) הצפויים להפשיר (ולשחרר תוך כדי כך כמויות גדולות של גזי חממה מהחומר הצמחי הקבור בהן) יותר מיוכפל.

כדי לקבל קנה מידה של השפעות השינוי בטמפרטורה, צריך להבין שבתקופות של עידני הקרח, בהן רוב אירופה הייתה קפואה, הטמפרטורה הממוצעת בכדור הארץ הייתה קרה יותר בסך הכל ב 5-6 מעלות ביחס להיום.

להרחבה:

מה זה אי החום העירוני?

אי חום עירוני הוא אזור עירוני שחם במידה משמעותית מסביבתו (הלא עירונית).
הסיבה העיקרית לאיי חום עירוניים היא שינוי פני השטח באמצעות פיתוח עירוני מרובה אספלט ובטון עם מעט צמחיה הגורמים לקליטה ואגירה של חום השמש. חום שנוצר באמצעות שימושי אנרגיה עירוניים (כמו מכוניות, מזגנים ותעשייה) הוא תורם משני יותר.
כאשר מרכזי האוכלוסייה גדלים, הן נוטים לשנות שטח אדמה גדול וכתוצאה מכך נגרמת עלייה בטמפרטורה הממוצעת של 3-5 מעלות צלזיוס ואף 8-11 מעלות במקרים ואזורים מסוימים.

ההשפעות של איי חום עירוניים כוללות:

הגדלת צריכת האנרגיה וייקור החשמל - הגדלת עומס החום הנגרם בימי הקיץ מגבירה את הביקוש למיזוג אוויר ומעמיסה על רשת החשמל הארצית.

תמותה כתוצאה מגלי חום - איי חום עירוניים יכולים להגדיל את העוצמה ואת ההתמשכות של גלי חום בערים.

נעשה חם גם בלילה. החום הנקלט בבטון ובאספלט במשך היום, נפלט בלילה לסביבה, ואז הקרירות שכל כך חיכינו לה, לא מגיעה, וצריך להפעיל מזגן גם בלילה.

שינוי הרגלי תחבורה - שילוב של אי חום עירוני יחד עם מחסור בצל עלולים להרתיע אנשים מהליכה ברגל, רכיבה על אופניים או שימוש בתחבורה ציבורית. הרתעה זו בתורה, תגביר את פקקי התנועה והביקוש לחנייה.

שינויים מיקרו אקלימיים - שינוי של משטר הרוחות המקומי, התפתחות של עננים וערפל, השפעות על הלחות, וכמות המשקעים.

אי החום העירוני אינו תוצאה של שינוי האקלים, אבל בגללו ההתחממות תורגש הרבה יותר באזורים עירוניים.

איך זה משפיע על גובה פני הים?

שינוי האקלים גורם לעלייה הדרגתית במפלס פני האוקיינוסים שנובעת משני גורמים: הפשרת הקרחונים והתרחבות המים בגלל התחממותם. התחממות האקלים גורמת להתחממות מי האוקיינוסים, ומים שמתחממים תופסים קצת יותר נפח, ולכן פני הים עולים. בנוסף יש המסה של קרחונים בכל העולם, המים זורמים לים, ויש הגדלה בכמות המים באוקיינוסים. הפשרה של קרחונים הצפים על פני הים, כמו למשל בקוטב הצפוני, אינו גורם לעליה במפלס פני הים, אלא רק הפשרה של קרחונים שנמצאים על היבשה. שני המקומות בהם יש את הכמות הגדולה ביותר של קרח על יבשה הם גרינלנד ואנטאקטיקה, ומדענים חישבו שאם כל הקרח בשני מקומות אלה יימס, מפלס פני הים יעלה בכ-70 מטר, אולם אפילו התרחישים הפסימיים ביותר לסוף המאה צופים עלייה של בין מטר אחד לשני מטרים, אם כי עלייה זו תמשיך במאות השנים הבאות גם אם העלייה בטמפרטורה תיפסק. המשמעות של עלייה של מטר אחד בפני הים היא דרמטית, היות וכ-70% מאוכלוסיית העולם מתגוררת בקרבת חופים. יש איים שטוחים יחסית בלב האוקיינוסים שאוכלוסייתם כבר הבינה שביתם יעלם מתחת לגלים בקרוב, והם קנו שטחים על אחת היבשות הקרובות. ברוב ערי הנמל בעולם יש שטחים נרחבים שיוצפו ויהפכו לבלתי ראויים למגורים. בנגלדש היא דוגמה למדינה שכל חלקה הדרומי שטוח ובגובה אפסי, ולכן שטחים נרחבים בה מוצפים מדי פעם כבר עכשיו, ואינם מתאימים יותר לחקלאות. הבעיה אינה פוסחת על ערים מערביות - לדוגמה במיאמי ביץ' שבפלורידה יש רחובות שכבר עכשיו מוצפים כאשר הגיאות עולה. בעיה נוספת היא הצפות בזמן סופות - כאשר סופת הוריקן פוגעת בעיר חוף, היא מציפה שטחים נרחבים (לדוגמה הוריקן קטרינה שהציף את ניו אורלינס, והוריקן סנדי שהציף שטחים בניו ג'רזי). עם עליית גובה פני הים, תהיה עלייה משמעותית בהיקף השטחים שיוצפו.

להרחבה:

איך זה משפיע על בעיית הפליטים?

השינוי האקלימי גורם לשינויים סביבתיים פתאומיים כמו שטפונות, או לשינויים הדרגתיים כמו מחסור במי שתייה, התדרדרות הקרקע החקלאית והמלחתה או היסחפותה, מידבור ועליית גובה פני הים.
יש ויכוח מדעי האם מספר המהגרים בפועל יהיה גדול וזאת בשל הקושי הגדול להגר- כלכלי וחברתי. הבנק העולמי חזה כי 143 מיליון איש יאלצו להגר עד 2050. אחרים טוענים כי המספרים יהיו קטנים יותר וכי רבים יעדיפו חלופות הסתגלות על פני הגירה (אם תהיינה כאלו חלופות). דיון זה מושפע מאד מעמדות פוליטיות.
אחד הגורמים למלחמת האזרחים העקובה מדם בסוריה הוא בצורת שהכריחה את החקלאים לנטוש את אדמותיהם ולעבור לערים. מחסור במים בצפון-מזרח סוריה נגרם ע"י ניהול גרוע של החקלאות ומשק המים והקמת סכרים על נהר הפרת בטורקיה שגרמה להקטנת כמות המים המגיעים לסוריה. בצורת קשה וארוכה בשנים 2006-2009 החריפה מאד את המצב (מחקר מצא כי הבצורת החלה כבר בשנת 1998 והיא 50% יבשה יותר מהבצורת הכי קשה ב-500 השנים האחרונות ו-10-20% יבשה יותר מכל בצורת מאז 1100). כ- 1.5 מיליון בני אדם עזבו את האזורים הכפריים בצפון מזרח המדינה ונדדו לערים, מה שגרם לעליה בשיעור העוני ואי יציבות חברתית שהציתה את מלחמת האזרחים.
גלי המהגרים ממרכז אמריקה לארה"ב כיום מושפעים מאי יציבות כלכלית ומלחמת כנופיות, ומוחמרים ע"י ההשפעות השליליות של עליית הטמפרטורה בגואטמלה, אל-סלבדור והונדורס: ירידה בכמות הגשם (בצורות ומדבור), ירידה באיכות הקרקע, התפשטות מחלות צמחים וכן עליה במפלס הים (אל סלבדור תאבד 28% מקו החוף שלה עד סוף המאה).
גם בירדן, בעזה וברשות הפלסטינית יש מחסור חריף במים. בירדן המחסור נגרם בשל גידול משמעותי באוכלוסייתה (בגלל המלחמה בסוריה) במדינה שגם כך משאב המים בה במחסור. בעיר הבירה עמאן יש מים זורמים רק מספר שעות בשבוע. בצורות בעשור האחרון מחמירות את המצב. כמו בסוריה, הפגיעה היא בתפוקה החקלאית ובכלכלה מה שעשוי להוביל להגירה לערים וחוסר בטחון תזונתי.
חלק לא מבוטל מהפליטים האפריקאים שחוצים את הים התיכון בסירות בדרכם לאירופה, מגיעים מאזורים העוברים מדבור עם התפשטותו של מדבר סהרה.

איך זה משפיע על המגוון האקולוגי?

לאקלים השפעה סביבתית חשובה על בתי גידול (שהם המערכת השלמה של בעלי חיים, צמחים ומיקרואורגניזמים החיים במקום אחד). התחממות עשויה לגרום למינים שונים להגר לקווי רוחב צפוניים יותר או לגובה רב יותר (בהרים) שבהם הטמפרטורות מתאימות יותר להשרדותם. הגירה כזו עשויה לתרום להתרבות המין אבל גם לתחרות מוגברת, אזור מחייה קטן יותר או להכחדה כאשר אין לאן להגר. למשל פלישת יערות צפוניים לאזורי הטונדרה דוחקת את המינים שתלויים בטונדרה, כמו קריבו, שועלים ארקטיים או ינשופי שלג.

עלייה בגובה פני הים גורמת לחדירה של מי ים מלוחים למערכות מים מתוקים ולפגיעה בחברות אקולוגיות באזור החוף. זו יכולה להכריח מינים חשובים להגר או למות. בדרך זו מינים טורפים או נטרפים, שהם קריטיים לשרשרת המזון, נעלמים.

יש פרסום רב להכחדה של ריפים של אלמוגים שמתים עם עליית טמפרטורת הים (הלבנת אלמוגים). בנוסף, עלייה בריכוז הפחמן הדו-חמצני במי הים והעליה בחומציות הים הנובעת ממנה, פוגעת ביצורים בוני שלד (אלמוגים, חלזונות וצדפות). במערב הים התיכון הביא אירוע של עלייה קיצונית בטמפרטורה לידי תמותה רחבת היקף של מינים רבים הקשורים לקרקעית הים.

האקלים מהווה יסוד חשוב למחזור חייהם של מינים רבים (תרדמת חורף ונשירת עלים, לבלוב אביבי בעצי פרי או הגירת ציפורים). חורפים חמים יותר או קצרים יותר משבשים את המחזוריות ופוגעים לעיתים בפוריות המינים וסיכויי הישרדותם. זה קורה גם בגלל שנפגעת ההתאמה בין, למשל, פריחה והאבקה ע"י דבורים או בקיעת גוזלים ומצאי המזון הנדרש להישרדות המין.

השינוי האקלימי גורם גם להתפשטות של מחוללי מחלות שונים-למשל פרזיט צדפות הגורם למותן ומתפשט צפונה בחופי מזרח ארה"ב.
ה-IPCC העריך שלפחות 20-30% ממיני הצמחים ובעלי החיים עומדים בסיכון להכחדה עם השינוי האקלימי החזוי.

IPCC (2014). Settele, J., R. Scholes, R. Betts, S. Bunn, P. Leadley, D. Nepstad, J.T. Overpeck, and M.A. Taboada. Terrestrial and Inland Water Systems. In: Climate Change 2014: Impacts, Adaptation and Vulnerability . Part A: Global and Sectoral Aspects. Contribution of Working Group II to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change .

איך זה משפיע על הימים והאוקיינוסים?

ההתחממות הגלובלית ועליית הטמפרטורה במעלה וחצי או שתי מעלות צפויה לגרום בין השאר לעלייה במפלס פני הים כתוצאה מהפשרת הקרחונים (בעיקר בגרינלנד ובאנטארקטיקה) ומהתרחבות נפח המים בגלל מהתחממותם. עלייה זו תגרום להצפות נרחבות, והיות שכ-40% מהאנושות מתגוררת בקרבת חופים, כולל ערים גדולות רבות, מיליוני אנשים יאלצו לפנות את בתיהם כדי לעבור לקרקע יבשה.

על פי דו"חות ה-IPCC, גובה פני הים צפוי לעלות בין מטר אחד לשני מטרים עד סוף המאה, ולהמשיך לעלות עוד הרבה אחר כך גם אם העליה בטמפרטורות תתייצב. מספר מדינות איים שטוחים באוקיינוס השקט כבר הבינו שביתם יעלם מתחת לגלים בקרוב, והם מחפשים לעבור לשטחים אחרים כדי לשרוד. על פי דו"ח ה -IPCC, גובה פני הים לאחר עליית הטמפרטורה ב -2 מעלות יהיה גבוה יותר בכ -10 ס"מ מאשר אם תהיה עלייה של 1.5 מעלות בלבד.

העלייה בטמפרטורת המים גורמת לתופעה הנקראת הלבנת אלמוגים (Coral Bleaching), שבה האלמוגים מתים, ובעקבותיהם שונית האלמוגים כולה מתה. תופעה זו כבר נפוצה מאוד בעולם, ועבור עליה על 1.5 מעלות צפוי ש- 70-90% משוניות האלמוגים ייכחדו, לעומת 99% בעת עלייה של 2 מעלות.

השפעה נוספת היא שעליית ריכוז הפחמן הדו-חמצני במי הים, גורמת לעליה ביצירת חומצה פחמתית המעלה את חומציות המים. עליה זו מחלישה את השלד הגירני של יצורים בוני שלד כמו צדפות, אלמוגים וסרטנים, ומסכנת את קיומם.

איך המשבר האקלימי משפיע על הקוטב הצפוני והדרומי?

האזור הארקטי וחלק מאנטארקטיקה מתחממים במהירות כפולה משאר העולם. כתוצאה מכך, קרחונים ושלג נמסים ואזורי הים הקפוא מתכווצים. המסה זו משפיעה על שאר העולם מאחר והיא תורמת לעליית גובה פני הים. חצי האי האנטארקטי הוא אחד האזורים המתחממים בקצב הגבוה ביותר בעולם - הטמפרטורה הממוצעת בו עלתה ב-5 מעלות צלזיוס ב-50 השנים האחרונות. בחודש פברואר 2020 נמדדה בתחנת מחקר שם הטמפרטורה הגבוהה ביותר שנמדדה בה אי פעם - 18.3 מעלות צלזיוס.

אזורי הקוטב משפיעים על האקלים בצפון אמריקה, אירופה ואסיה. ההתחממות הארקטית משפיעה על זרמים באוקיינוסים (כמו זרם הגולף) וכן על זרם הסילון באטמוספירה (ברום). ההוכחות מצטברות לכך שיש קשר בין מגמות אילו ואירועי מזג אוויר קיצוניים כולל תופעות של מזג אוויר קר מאוד (פולרי) בחצי הכדור הצפוני (אירופה, קנדה, ארה"ב).

בני האדם, בעלי חיים ובתי גידול באזורים הפולריים הם הראשונים להרגיש את השינוי. הצטמצמות שטחי הקרח בקוטב הצפוני (פולרי) מאיימת על בעלי חיים כמו דובי קוטב וכן על אורח החיים של הקהילות המקומיות ועל בתיהן. אחד האיומים הגדולים הוא המסת הפרמפרוסט (קרקע הקפואה תמיד) הגורמת להרס תשתיות, מפולות אדמה וצורך לפינוי יישובים (בסבלברד, נורווגיה, נאלצו לפנות חלק מעיר). המסת הקרקעות גורמת גם לשחרור לאטמוספירה של מצבורי מתאן שהיו כלואים בקרקע הקפואה.

צפוי שתוך מספר שנים הקוטב הצפוני יהיה חופשי מקרח בקיץ, כך שההמסה גם גורמת לפתיחת נתיבי מסחר ימיים חדשים וגישה למשאבי טבע, בעיקר של דלקי מאובנים. יש שיראו בזה יתרון, אך מלבד המאבק הפוליטי לשליטה במעברי המים והמשאבים הזמינים, יש סיכון גדול לזיהום הסביבה הארקטית ותרומה לכלכלה המבוססת על פליטות פחמן והתחממות אקלימית נוספת.

באנטרטיקה יש שכבה עצומה של קרח. אם שכבה זו תימס, היא תגרום לעליה של 60 מטר בגובה פני הים העולמיים. כ- 87% מהקרחונים בחוף המערבי של אנטרטיקה נסוגו ב-50 השנה האחרונה וקצב נסיגתם עולה. סכנת ההמסה גדולה יותר במקום שהקרחונים לא ממוקמים על בסיס סלעי אלא בתוך האוקיינוס. המים החמים חודרים מתחת למדף הקרח וממיסים אותו מלמטה.

הקרח מחזיר אור מצוין (בהיותו לבן) ותורם להתקררות. לאחר שהקרח נמס, נחשפת הקרקע או פני הים שמתחתיו, שהם כהים יותר, ולכן מתחממים יותר מהשמש, דבר המאיץ את קצב ההתחממות העולמית.

איך זה משפיע על אזורי המדבר?

אבל החורף בארצות הברית נעשה קר הרבה יותר!

בארצות הברית אכן היו בשנים האחרונות סופות שלג חורפיות שהביאו טמפרטורות של עשרות מעלות מתחת לאפס בחלקים נרחבים מהמדינה, הרבה מתחת למה שהתושבים רגילים מהעשורים הקודמים. הדבר גרם לרבים לפקפק בכך שהאקלים אכן מתחמם, והנשיא טראמפ צייץ "איפה ההתחממות הגלובלית כשצריך אותה?".

הסיבה למזג אוויר חריג זה היא ששינוי האקלים גרם לשינויים במערבולת הקוטבית - תנועה של אוויר קר מאוד סביב הקוטב הצפוני. שינוי זה גרם לרוחות הקוטביות לנשוב דרומה מעל ארצות הברית, ולקור העז. סופות אלה נמשכות ימים ספורים, ובחישוב הממוצע השנתי, הטמפרטורה הממוצעת עדיין נמצאת במגמת עליה.

הפתרונות למשבר האקלים

מה זה אנרגיה מתחדשת?

אנרגיה מתחדשת היא אנרגיה המופקת מתהליכים טבעיים שאינם מתכלים. דוגמאות לאנרגיה מתחדשת הן אנרגיה סולארית המופקת מהשמש (לייצור חשמל או לחימום מים), טורבינות רוח, סכרים הידרו-אלקטריים, אנרגיה גיאו-תרמית, וניצול זרמים בים. הפקת אנרגיה מתחדשת אינה כרוכה בפליטת זיהום סביבתי. רוב האנרגיה כיום בעולם מופקת ממקורות מתכלים: פחם, נפט וגז פוסילי, אותם יש להפיק ממקורות תת-קרקעיים, ולשרוף בתהליכים הגורמים לזיהום סביבתי רב, ובפליטת גזי חממה. דלקים אלה נקראים דלקים מאובנים, דלקים מחצביים או דלקים פוסיליים, מכיוון שהם תוצאה של חומר אורגני שבמשך מיליוני שנים היה קבור בבטן האדמה, בלחץ רב וחום גבוה.

כמות הדלקים המחצביים בכדור הארץ היא סופית, ויכולה להספיק לכמה עשרות שנים (גז ונפט) או מאות שנים (פחם). מכיוון שזמן ההתחדשות של אנרגיה מחצבית הוא מיליוני שנים, היא אינה נחשבת אנרגיה מתחדשת. אנרגיה גרעינית, בטכנולוגיה הקיימת כיום, אינה נחשבת אנרגיה מתחדשת כי כמות האורניום בכדור הארץ ככל הנראה יכולה להספיק לכמה עשרות שנים בלבד (תלוי בקצב ההפקה) והיא מייצרת פסולת גרעינית, אם כי בכמות קטנה מאוד יחסית לשיטות אחרות של אנרגיה מחצבית.

האם "גז טבעי" הוא אנרגיה ירוקה?

גז פוסילי, הנקרא "גז טבעי" על ידי תעשיית הדלקים, הינו דלק מאובנים (נוצר מהתאבנות של אורגניזמים מלפני מיליוני שנים) כמו נפט ופחם. אמנם גז הוא דלק שמזהם פחות מפחם ונפט, אך עדיין כדי להפיק ממנו אנרגיה צריך לשרוף אותו בתהליך שפולט כמות גדולה של CO2 לסביבה, ולכן הוא אינו מקור לאנרגיה ירוקה. עבור הפקת אותה כמות אנרגיה, שריפת גז גורמת לפליטת כחצי מכמות ה-CO2 שגורמת שריפת פחם, ואינה כרוכה בפליטה של חומרים מזהמים רבים שנפלטים בשריפת פחם. גז מורכב בעיקר ממתאן, שהוא גז חממה בפני עצמו, פי 26 יותר מפחמן דו-חמצני. הפקה, הובלה ושימוש בגז כרוכה בדליפות לאורך כל שרשרת האספקה. מספיק ש-3% מהגז ידלוף לאוויר, כדי שאפקט החממה של השימוש בגז יהיה גרוע מזה של פחם.

בעקבות מציאת מאגר תמר לחופי הארץ, ומאוחר יותר מאגר לוויתן הגדול ממנו, ממשלת ישראל מגדילה בהדרגה את הסתמכותה על גז כמקור האנרגיה העיקרי של מדינת ישראל, על חשבון פחם ונפט. הממשלה משתמשת במגמה זו, כדי להראות שישראל מפחיתה את פליטות הפחמן שלה ועומדת ביעדים שהציבה לעצמה בהסכם פריז, למרות שאינה עושה השקעות אגרסיביות באנרגיה מתחדשת. עמדתו הרשמית של משרד האנרגיה היא שגז הוא "דלק מעבר", כלומר מקור אנרגיה יעיל יותר מפחם ונפט, המשמש בתקופת המעבר לאנרגיה מתחדשת.

בנובמבר 2019 פורסם מכתב פתוח עליו חתומים יותר ממאה מדענים מובילים בישראל, כולל כמה מזוכי פרס נובל, הקורא לממשלה לחזור בה מתוכניתה להקים תחנות כוח נוספות מבוססות גז, ובמקום זאת להקים תשתית רחבה של אנרגיה מתחדשת. לדבריהם, אם לוקחים בחשבון דליפות של מתאן בעת ההפקה ושינוע של הגז, אין לו יתרון על פחם מבחינת אפקט אקלימי.

האם אנרגיה גרעינית היא פתרון למשבר האקלים?

ייצור אנרגיה גרעינית גורם לפליטת גזי חממה בתהליך כריית והעשרת האורניום, היצור, ההובלה והעיבוד הנדרש למוטות הדלק הגרעיני והפסולת וכן בניית המבנים עצמם, הכוללים כמות גדולה מאוד של בטון. תהליך ייצור האנרגיה עצמו אחראי לפליטה מעטה ביותר של גזי חממה, ולכן אנרגיה גרעינית מייצרת פחות גזי חממה מדלק מאובנים, אך יותר מאנרגיה מתחדשת.
ייצור חשמל באנרגיה גרעינית הוא תהליך מזהם כימית ורדיואקטיבית החל מכריית האורניום וכלה בפסולת הגרעינית. יש כיום כ- 300,000 טון פסולת גרעינית בעולם. פסולת רדיואקטיבית זו תמשיך להיות מסוכנת עוד מאות שנים, ואין בעולם כיום פתרון אמיתי לאחסון ארוך טווח שלה. תכנון והקמה של תחנת כוח גרעינית לוקח זמן רב ויקר מאוד, וגם התפעול שלה יקר, כך שמחיר החשמל המיוצר בה אינו זול במיוחד, ובמיוחד יקר יותר מאשר מתחנות כוח סולריות מודרניות.

אולם הנושא החשוב ביותר מבחינת דעת הקהל הוא נושא הבטיחות. שני האסונות שהיו בצ'רנוביל ובפוקושימה יצרו לאנרגיה גרעינית יחסי ציבור גרועים מאוד, למרות שאם משווים את מספר הנפגעים ממקרים אלה (אין מספרים מדויקים, אבל ככל הנראה מדובר במספר עשרות אלפים), למספר האנשים שמתו עד היום מזיהום אוויר (כ-7 מיליון מקרי מוות כל שנה לפי ארגון הבריאות העולמי), מקבלים פרופורציה אחרת. לעומת זאת הנזק הבריאותי מייצור אנרגיה מתחדשת הוא אפסי.

השאלה האם אנרגיה גרעינית היא הפתרון למשבר האקלים היא נושא לויכוח ער בקהילה המדעית, ועדיין אין בו הכרעה. כורים גרעיניים מדור 4, הנמצאים בפיתוח, יהיו בטוחים הרבה יותר, אולם לא יהפכו להיות מסחריים מספיק מהר כדי לשחק תפקיד משמעותי בעשר עד עשרים השנה הקרובות, שהן התקופה הקריטית.

טכנולוגיה אחרת הנושאת עמה הבטחה גדולה היא היתוך גרעיני - בניגוד לביקוע גרעיני (Fission) המבוסס על ביקוע של אטומים כבדים כמו אורניום, היתוך גרעיני (Fusion) מבוסס על חיבור של שני אטומי מימן לאטום של הליום. זהו התהליך שעליו מבוססות פצצות מימן, והוא זה שנותן לשמש את האנרגיה שלה. היתרונות של היתוך גרעיני הם רבים: אין פסולת רדיואקטיבית, חומר הגלם (מימן) נפוץ וזול מאוד, ודחיסות האנרגיה (כמה אנרגיה אפשר להפיק מקילוגרם אחד של חומר גלם) היא אדירה, כך שפריסה מסחרית נרחבת של כורים כאלה תגרום לחשמל להיות כל כך זול שלא יהיה שווה למדוד אותו בכלל. החיסרון הוא שכדי להצליח צריך לשלוט במימן הנמצא בטמפרטורה של 100 מיליון מעלות, וזה לא כל כך פשוט. היות ועדיין אין כורים מסחריים כאלה (אם כי כורים ניסיוניים כבר קיימים), לא ברור מה תהיה רמת הבטיחות שלהם.

למה היכולת לאגור אנרגיה בקנה מידה גדול היא קריטית?

היתרון הגדול של אנרגיה פוסילית (המופקת מדלקים מאובנים כמו פחם, נפט וגז פוסילי) על אנרגיה מתחדשת (בעיקר מרוח ושמש) הוא הזמינות שלה. בעוד שאנרגיה פוסילית זמינה בכל זמן ובכל מקום אליו אפשר להביא את חומר הדלק, אנרגיה מתחדשת תלויה באיתני הטבע: אנרגיה סולארית אפשר להפיק רק כל עוד השמש זורחת ולא מעונן, ואנרגית רוח תלויה ברוח הנושבת. זהו חסרון משמעותי. אם מטרתינו היא להגיע למצב בו רוב האנרגיה בה אנו משתמשים היא אנרגיה מתחדשת, מה נעשה בלילה, או חמור יותר - בחורף, כאשר העננים מכסים את פני השמים למשך שבוע ואף יותר? הפתרון: אגירת אנרגיה. בשעות השמש נייצר יותר חשמל ממה שאנו צריכים, ונאגור אותה במין מצבר גדול, לשימוש בשעות החשיכה. הבעיה היא שעוד אין מצברים כל כך גדולים, המספיקים לאנרגיה שצורכת עיר במשך חצי יממה, ובוודאי שלא במשך שבוע. זו הסיבה שבתחום המחקר של אגירת אנרגיה בקנה מידה גדול מושקעים משאבים גדולים מאוד.

גם כיום, כאשר השימוש באנרגיה מתחדשת הוא עדיין קטן, יש חשיבות גדולה לאגירת אנרגיה. צריכת החשמל במשך היום אינה קבועה: בקיץ שיא הצריכה הוא בצהריים, כשהכי חם וכולם מפעילים מזגנים, ובחורף הוא בערב כשקר ומפעילים תנורים. חברת החשמל צריכה להיות מסוגלת לספק את שיא צריכת החשמל, ולכן היא תקים תחנות כוח המסוגלות לייצר את כל ההספק הזה, למרות שבחלק גדול מהיום לא צריך את כולו. הקמה של תחנת כוח עולה מיליונים רבים, ועוד מיליונים רבים נוספים לתפעולה השוטף. לכן כדאי לייצר יותר חשמל בלילה, כאשר הדרישה לחשמל נמוכה ומחירו זול, לאגור אותו, ולהשתמש בו בשעות השיא במקום להקים תחנת כוח נוספת לצורך זה. זאת הסיבה שהקימו בארץ את מתקן האגירה השאובה בגלבוע.

איך אפשר לאגור אנרגיה בקנה מידה גדול?

ישנן מספר טכנולוגיות לאגירת אנרגיה, הנמצאות ברמות שונות של בשלות:

סוללות ליתיום-יון: כולנו מכירים את סוללות הליתיום-יון, שהן הטכנולוגיה המובילה היום בסוללות נטענות עבור מכשירים חשמליים, טלפונים סלולריים, מחשבים ניידים וכלי רכב חשמליים והיברידיים. החסרונות העיקריים של סוללות אלה הן: המחיר, השימוש במתכות, אורך החיים והבטיחות. עם צמיחת השימוש בהן, מחירן אמנם יורד בהדרגה, אולם הוא עדיין יקר מידי כאשר מדברים על אגירת חשמל בקנה מידה המספיק לעיר למספר שעות. בייצור הסוללות נעשה שימוש במתכות כמו קובלט, מנגן או ניקל, שכחומר גלם אינם נפוצים בעולם, והופכים סוללות משומשות לרעילות וקשות למיחזור. אורך החיים של סוללות ליתיום הוא בדרך כלל מספר שנים בודדות בלבד, וכאשר הן נטענות יתר על המידה הן מסוכנות ועלולות להתלקח או אפילו להתפוצץ, כפי שקרה למשל עם הסמסונג גלקסי נוט 7 שנאסר להעלות אותו על טיסות לאחר מספר תקריות, והחברה נאלצה להפסיק את שיווקו.

טכנולוגיות אחרות של סוללות על בסיס אנרגיה כימית: יש מחקר רב בנושא סוללות המשתמשות בחומרים אחרים, במטרה להתמודד עם החסרונות של סוללות ליתיום.

סוללות זרימה: סוללות רגילות מורכבות מאוסף של תאים קטנים יחסית. בסוללות זרימה יש תא אחד גדול מאוד בו יש זרימה של הנוזל האלקטרוליטי. היתרון הגדול הוא המחיר הזול הנובע מהכמות הקטנה הרבה יותר של החומר המשמש לאריזת התאים בסוללות רגילות.

אגירה שאובה (באנגלית Pumped Hydro Storage): זוהי כיום הטכנולוגיה המובילה באגירת אנרגיה בקנה מידה גדול, וכבר יש מתקן אחד בישראל בשירות חברת החשמל - בגלבוע. הרעיון הוא לנצל מקום בעל הפרש גבהים של מספר מאות מטרים, ולמקם שתי בריכות מים גדולות - האחת בפסגתו והשניה למרגלותיו. כאשר יש חשמל זול (כיום - בלילה, בעתיד של אנרגיה סולארית - בצהריים) משתמשים בו כדי לשאוב את המים מהבריכה התחתונה אל העליונה. כאשר יש צורך בחשמל, נותנים למים לזרום חזרה למטה, דרך טורבינות המייצרות חשמל כמו בסכר הידרואלקטרי. היתרונות: טכנולוגיה פשוטה ומבוססת, אין אבדן של אנרגיה עם הזמן שעובר, והפעלה מהירה - מהרגע שלוחצים על הכפתור עד שהחשמל מתחיל לזרום עוברות כ-90 שניות בלבד. החסרונות: דורש תנאי קרקע מיוחדים, בדרך כלל בא על חשבון שטחים פתוחים, ועלות גבוהה של תכנון והקמה.

מימן: שימוש באנרגיה סולארית להפרדת מים למימן וחמצן, ושימוש בתא דלק מימני לייצור חשמל כאשר תוצר הלוואי היחיד הוא מים. היתרונות הם צפיפות האנרגיה הגבוהה של המימן, והאפשרות לאגור ולשנע אותו. החסרונות הן מחירו הגבוה עדיין של ייצור המימן, ודליקותו ההופכת את השינוע והתדלוק בו למורכבים יותר.

אנרגיה קינטית: שימוש בחשמל כדי להאיץ את סיבובו של גלגל תנופה, ושימוש בסיבוב זה כדי לייצר חשמל בעת הצורך (כמו בדינמו). היתרונות הן שאין שימוש במתכות רעילות וכל מתקן כזה יכול להחזיק 20 שנה לפחות, אולם החיסרון העיקרי הוא איבוד אנרגיה של כאחוז אחד בשעה. יש חברת הזנק ישראלית בשם Chakratec המובילה בטכנולוגיה זו.

אוויר דחוס: בטכנולוגיה זו מנצלים חללים גדולים כמו למשל מכרות נטושים שאפשר לאטום, וממלאים אותם באוויר דחוס. כאשר יש צורך באנרגיה, משחררים את האוויר דרך טורבינה המייצרת חשמל. טכנולוגיה נוספת כוללת דחיסה וקירור של אוויר ואיכסונו כנוזל.

איך העולם מתמודד?

מה קורה באירופה?

כבר שנים רבות שהאירופאים נמצאים בחזית המאבק במשבר האקלים: במודעות לבעיה, בחקיקה ובפעולה.
בועידת האקלים במדריד בדצמבר 2019, הכריז האיחוד האירופי על הדיל האירופי הירוק (על משקל הדיל הירוק החדש של הדמוקרטים בארה"ב).

מה קורה בארצות הברית?

בארצות הברית נושא משבר האקלים הפך לנושא פוליטי: המפלגה הרפובליקנית, ובראשה הנשיא טראמפ (שאמר בקמפיין הבחירות שלו ששינוי האקלים הוא קונספירציה של הסינים), מתכחשת לבעיה, מתנגדת לחשיבות ודחיפות הנושא, ומסרבת להשקיע בו כספים פדרליים בטענה שהדבר יהיה נטל כבד על הכלכלה. מנגד, המפלגה הדמוקרטית תומכת בהשקעות פדרליות חסרות תקדים במסגרת התוכנית הנקראת הניו דיל הירוק, וטוענת שזה צריך להיות מנוע הצמיחה העיקרי של הכלכלה בעשורים הקרובים. במידה מסוימת, אפשר להסביר זאת על רקע אידאולוגי: המפלגה הרפובליקנית היא הימין הכלכלי, הדוגלת בשוק חופשי ללא רגולציה, ובממשל קטן שלא מתערב בחיי האזרחים. לעומתם המפלגה הדמוקרטית מחזיקה בעמדות קצת יותר שמאליות מבחינה כלכלית (אם כי עדיין ימניות יחסית למערב אירופה הדוגלת במדינת רווחה), ותומכת בהתערבות יותר גדולה של הממשל, כמו לדוגמה בנושא ביטוח בריאות לאומי. הסבר נוסף הוא ההשפעה העצומה שיש ללובי חברות האנרגיה הגדולות על המפלגה הרפובליקנית. חשוב לציין שהפער הגדול בעמדות המפלגות הוא חדש יחסית, ועוד בשנות השבעים והשמונים של המאה העשרים המפלגה הרפובליקנית הובילה חקיקה סביבתית משמעותית. יכול להיות, כפי שמסבירה נעמי קליין בספרה "זה משנה הכל", שהרפובליקנים מבינים את האיום האמיתי שיש למשבר האקלים ולדרכים להתמודדות מולו על תפיסת עולמם.

אם לוקחים בחשבון את פליטות הפחמן ההיסטוריות מאז תחילת המהפכה התעשייתית, ארצות הברית אחראית לחלק הארי של הפליטות. אמנם בשנים האחרונות סין עקפה אותה בפליטות שנתיות, אולם זה רק בגלל שרוב הייצור של מוצרים שהאמריקאים קונים, עבר למזרח. לאחר שהנשיא טראמפ נכנס לתפקידו בשנת 2016, הוא הודיע שארצות הברית תפרוש מהסכם פריז, לטענתו מכיוון שההסכם אינו הוגן כלפי ארצות הברית. כלומר, טראמפ מסרב להכיר באחריות ההיסטורית שיש לארצות הברית על יצירת הבעיה. לעומתו, יצאו מספר מדינות כמו קליפורניה, ומספר ערים כמו ניו יורק וסיאטל, בהכרזות שהן נשארות מחוייבות להסכם, והציבו לעצמן יעדי צמצום פליטות אגרסיביים ביותר.

מי עוד יכול להשפיע חוץ מהמדינות עצמן?

חוץ ממדינות, ישנן אלפי ערים, אזורים וחברות מסחריות שהתחייבו להפחית פליטות פחמן שבאחריותם. ארגון NAZCA של האו"ם עוקב אחרי התחייבויות אלה, ומציג אותן באופן גרפי וקל להבנה באתר האינטרנט שלו. ארגון גרמני בשם מכון האקלים החדש פרסם בספטמבר 2019 דו"ח המעבד נתונים אלה, ומציג תוצאות מעודדות. על פי הדו"ח, במידה וכל הערים, האזורים והחברות המסחריות אכן יעמדו ביעדים שהציבו לעצמן, בנוסף לעמידה ביעדים שהציבו המדינות תחת הסכם פריז, הטמפרטורה הגלובלית צפויה להשאר מתחת לרף שתי המעלות. המסקנה היא שלגופים כמו ערים, אזורים וחברות מסחריות יש השפעה מכרעת על תוצאות המאבק במשבר האקלים.

דוגמה יפה לעיר שאימצה יעדים מרחיקי לכת בנושא האקלים היא אמסטרדם: בינואר 2019 הציגה העירייה תכנית הכוללת צמצום פליטות ב- 55% עד 230, וב-95% עד 2050, התנתקות מתשתיות גז פוסילי עד 2040 לטובת שימוש באנרגיה מתחדשת, והפיכת כל התשתיות בעיר לניטרליות מבחינת פליטות פחמן. הבנייה כולה בעיר תוכפף לתקן מחמיר של בנייה ירוקה, והתחבורה תהפוך לנטולת פליטות עד 2030, על ידי פריסה רחבה של עמדות טעינה לרכבים חשמליים, והרחבת האיזורים שאליהם מוגבלת כניסת כלי רכב (כולל סירות) המונעים בבנזין או בדיזל.

מה זה דליפת פחמן?

דליפת פחמן היא מצב בו חברה מסחרית המייצרת מוצר עתיר פחמן, מחליטה עקב חקיקה סביבתית המייקרת את הייצור המקומי, להעביר את הייצור למדינה אחרת, בה הרגולציה נוחה יותר והייצור זול יותר. כך לא רק שפליטות הפחמן מייצור המוצר לא מופחתות, הן אפילו עולות בגלל שצריך לשנע אותו לאחר הייצור למדינה המקורית, וכמובן שרבים מהעובדים במפעל המקורי יפוטרו. אמנם בסיכומי הפליטות של כל מדינה, מצבה של מדינת המקור ישתפר, אך מה שבאמת חשוב מבחינה אקלימית הוא סך כל הפליטות בעולם, וזה יגדל ולא יקטן.

דוגמה טובה לכך היא ייצור פלדה, שדורש אנרגיה רבה וגורם לפליטות של כמויות גדולות של פחמן. ייצור הפלדה הוא נושא שקיבל התייחסות מיוחדת בתוכנית האקלים האירופית החדשה - הדיל הירוק האירופי. אירופה מצד אחד רוצה להטיל מס פחמן שייקר את ייצור הפלדה באירופה, אך מצד שני אינה רוצה שחברות המייצרות פלדה באירופה יעבירו את הייצור למזרח הרחוק שבו אין מס פחמן, כך שפליטות הפחמן יהיו שם במקום באירופה, ונוסף על כך יהיה צורך לשנע את הפלדה באוניות לאירופה תוך פליטת כמות נוספת של פחמן, וכן יהיה צורך לפטר את עובדי הייצור האירופים. דרך אחת להתמודד עם דליפות פחמן היא להטיל מכסים על מוצרים מיובאים, המשקפים את מס הפחמן על ייצור ושינוע המוצרים.

אחת הסיבות לכך שסין אחראית ליותר פליטות פחמן מכל מדינה אחרת, לאחר שעברה את ארצות הברית בשנים האחרונות, היא שחלק נכבד ממוצרי הצריכה שקונים אזרחי המדינות המפותחות מיוצרים בסין. אם ספירת הפליטות של מדינה הייתה לוקחת בחשבון את ייצור המוצרים המיובאים אליה, ארצות הברית הייתה עדיין המדינה המובילה בפליטות פחמן. הפרלמנט האירופי קרא לאמץ מדיניות סחר אשר תמנע מצבים כאלה.

להרחבה:

מה קורה בישראל?

מהן ההשפעות הצפויות של שינוי האקלים על ישראל?

ישראל נמצאת באזור מעבר בין האקלים הצחיח של צפון אפריקה וחצי האי ערב, והאיזור הממוזג והגשום של אירופה. האקלים בישראל מושפע משילובים של תהליכים אטמוספריים טרופיים ואילו של קווי רוחב בינוניים. למשל מסלול סופות החורף, הקובע את כמות הגשם שלנו. לכן האקלים שלנו רגיש מאוד לשינוי האקלימי והוגדר כ"נקודה חמה".

מתחילת העידן התעשייתי, ממוצע הטמפרטורה העולמי עלה ב- 1 מעלה צלזיוס ואילו באגן הים התיכון הוא עלה ב- 1.4 מעלה. ההערכה היא שאזורנו יתחמם לפחות 20% יותר מהממוצע העולמי השנתי, ואילו הקיץ יתחמם ב-40% יותר. אפילו אם נצליח לשמור את עליית הטמפ' העולמית של 1.5 מעלה (הסכם פריז), אצלנו צפויה עלייה של 2.2 מעלות בטמפ' המקסימום היומית עד סוף המאה. כמו-כן יגברו אירועי גלי חום. חזוי כי מספר גלי החום יעלה מ-1 לשנתיים למספר גלי חום בשנה.

קשה יותר לחזות את השינוי בגשם בגלל השונות הבין-שנתית הגדולה בכמותו. אולם חזוי כי כמות המשקעים תפחת, והם יהיו מרוכזים במספר אירועי גשם קיצוניים, כך שהפוטנציאל לחלחול ולאגירת מי הגשמים יקטן. כמו כן צפויה עלייה במספר שנות הבצורת, אורכן ועוצמתן.

השירות המטאורולוגי מדווח, בדו"ח האחרון שלו מ-2018, כי נמצאה מגמת התחממות מובהקת בכל האזורים בישראל בשנים 1988-2016 בקצב של 0.4-0.7 מעלות צלזיוס לעשור.

האם זאת סכנה ביטחונית לישראל?

מגמת ההתחממות וההתיבשות מהווה איום על משק המים בישראל ועל הסכמי המים של ישראל עם שכנותיה. בצפון ישראל תלויה במים שמקורם בלבנון (נחל חצבני, עיון והאגן התת קרקעי המזין את נביעות דן).

כל המדינות באיזור, למעט טורקיה, סובלות כבר היום ותסבולנה עוד יותר בעתיד ממחסור במים. המחסור במים בעזה, ברשות הפלסטינאית, בירדן ובסוריה חמור ויחריף. עירק סובלת ממחסור במים הגורם לגלי הגירה ממנה ובעתיד תסבול כנראה גם מהצפת הדלתא של השאט אל ערב. במצרים צפויה הצפה של מרבית השטחים הפוריים בדלתא של הנילוס עד סוף המאה יחד עם הקטנה בכמות המים הזורמים בנילוס. עזה תסבול גם מעליית מפלס הים שתפגע, בין היתר, במעט מי התהום השפירים שנותרו לה. ירדן נמצאת כבר היום במצב של מחסור מים חמור ורק התפלה תציל אותה.
ככל שמשבר המים יגדל והטמפרטורות תעלנה, גידולים חקלאיים יפגעו. גם כמות הדגים תפחת, בין היתר בשל הירידה ברמת החמצן המומס שההתחממות גורמת לה.

מחסור במים ובמזון מהווה סכנה. במקרים רבים בהיסטוריה האנושית, ולאחרונה בסוריה, הוא גורם לאי שקט חברתי, לחצי הגירה, משברים פוליטיים ומלחמות. מצב בו עשרות או מאות אלפי פליטי אקלים צובאים על גבולותיה של ישראל הוא סכנה בטחונית חמורה.

מה אפשר לעשות?

מהן מיטיגציה ואדפטציה?

אלו הן שני סוגי ההתמודדות עם שינוי האקלים:

מיטיגציה או הפחתה היא התמודדות עם הגורמים לבעיה, כלומר הפחתת פליטות של גזי חממה, והגדלת הקליטה שלהם מתוך האטמוספירה. הפחתת הפליטות יכולה להתבצע על ידי מעבר לשימוש באנרגיה מתחדשת (שמש, רוח, זרמי מים וכולי) במקום שריפת דלקים, התייעלות אנרגטית, הקטנת פליטות של גזי חממה מהתעשייה, מעבר לתחבורה מבוססת חשמל, צמצום צריכת מזון מן החי וכולי. קליטת פחמן דו-חמצני מהאוויר יכול להתבצע באמצעים טבעיים כמו שתילה מאסיבית של יערות, או באמצעים תעשייתיים הנמצאים עדיין בפיתוח. אפשרות קיצונית יותר היא שימוש בהנדסת אקלים.

אדפטציה, או הסתגלות, היא ההתמודדות עם התוצאות של האקלים המשתנה. המטרה היא בניית חוסן והקטנת הפגיעות שלנו להשפעות שינוי האקלים כגון עלייה בגובה פני הים, התגברות במספר ובעוצמה של תופעות מזג אוויר קיצוני, מחסור במזון ומים וכולי.

להרחבה:

מה זה מס פחמן?

מס פחמן הוא מס המוטל על פליטת CO2 כתוצאה משריפת דלק מאובנים (פחם, נפט וגז פוסילי) בתהליך יצירת אנרגיה. CO2 הוא גז חממה שעליית הריכוז שלו באטמוספירה מחזקת את אפקט החממה ויוצרת התחממות עולמית. מס הפחמן נועד לפגוע באחד היתרונות הגדולים של הפקת אנרגיה מדלק מאובנים והוא העלות הנמוכה שלה לעומת אנרגיות ירוקות, בכך מקדם צמצום בשימוש בדלק מאובנים ומעודד יצירת אנרגיה מטכנולוגיות נקיות.

במונחים כלכליים, תפקידו של מס הפחמן הוא להפנים השפעות חיצוניות, כלומר לגרום לכך שמחירם של מוצרים יגלם את הנזקים שייצור, שינוע ושימוש במוצרים אלה גורמים לסביבה.

מה זה כלכלה מעגלית?

הכלכלה אליה אנו רגילים היא לינארית: מסלול חייו של מוצר מתחיל בהפקת חומרי הגלם, העוברים למפעל המייצר את המוצר, המשווק לצרכנים, שמשתמשים בו, ואז זורקים אותו לאשפה, שבדרך כלל מגיעה להטמנה או לשריפה. כך כל המשאבים המושקעים בייצור המוצר הולכים לאיבוד כאשר הוא מושלך לאשפה. הדוגמה הקיצונית ביותר היא כלי פלסטיק חד פעמיים, שבייצורם מושקעים משאבים ואנרגיה רבים, נפלט זיהום רב, וכשהם מגיעים לאשפה אינם מתכלים, וכל זאת למען שימוש קצר של כמה דקות. למעשה חלק ניכר מהתעשייה כיום מכוון להחלפה של מוצרים או חלקים במקום לתיקונם, וזאת כדי לעודד צמיחה כלכלית.

בכלכלה מעגלית אין אשפה - כל מוצר, לאחר שאינו שימושי עוד, משמש חומר גלם למוצרים אחרים. ההשראה מגיעה מהטבע, בו אין אשפה כלל, וכל יצור או חומר המסיים את חייו הופך למזון עבור יצור אחר. את העקרון פיתחו המעצב האמריקאי וויליאם מקדונו והכימאי הגרמני מייקל בראונגארט, כפי שמתואר בסרט הדוקומנטרי המצוין "פסולת שווה מזון" משנת 2007, וקראו לו "מעריסה לעריסה", או באנגלית Cradle to Cradle (בניגוד לכלכלה הלינארית שהיא מעריסה לקבר). השיטה דוגלת במכירה של שירותים במקום מוצרים. לדוגמה, נמל התעופה סחיפהול באמסטרדם קונה מחברת פיליפס שירותי אור במקום מנורות - החוזה ביניהן קובע כמה אור צריך להיות בכל מקום, ובאחריות פיליפס לספק את האור הזה. ההסכם הזה מעודד את פיליפס לתקן גופי תאורה קיימים במקום לזרוק אותם ולהתקין חדשים במקומם, ולשדרג את גופי התאורה בשדה התעופה לחסכוניים יותר בחשמל היות ופיליפס היא זאת שמשלמת את חשבון החשמל.

ביוזמת הדיל הירוק האירופי שפורסמה בדצמבר 2019 יש דגש על פיתוח וקידום כלכלה מעגלית כאמצעי התייעלות וצמצום פסולת.

אילו סוגים של אנרגיה מתחדשת מתאימים לישראל?

הסוגים הנפוצים של אנרגיה מתחדשת בעולם הם: שמש PV, שמש תרמוסולארית, רוח, הידרואלקטרית, גיאותרמית, וביו-אנרגיה.
אנרגיית שמש היא המתאימה ביותר לישראל, היות ובישראל יש מספר גבוה מאוד יחסית של ימי שמש בשנה, וקרינת השמש חזקה יחסית לאירופה וצפון אמריקה (בגלל שישראל קרובה יותר לקו המשווה). תאים פוטו-וולטאים (PV) מהם בנויים פאנלים סולאריים, הם חצאי מוליכים (בדרך כלל סיליקון) שמייצרים חשמל מאור השמש. טכנולוגיית PV השתכללה והתקדמה מאוד בעשרות השנים האחרונות, ומחירה צלל לאחוזים בודדים ממה שהיה עד לפני כעשר שנים בלבד. אנרגיה תרמו-סולארית מנצלת את חום השמש כדי לחמם (בדרך כלל מים) ומשתמשת בחום זה. ישראל היא חלוצה ומובילה עולמית בשימוש בדודי שמש לחימום מים ביתי. בקנה מידה תעשייתי, ישנן תחנות כוח, כמו למשל באשלים, בהן מראות מרכזות את אור השמש על אלמנט חימום בראש מגדל, שיכול להגיע לטמפרטורות של אלפי מעלות, ומפיקות חשמל מחום זה.
אנרגיית רוח נפוצה מאוד בעולם, אולם אינה תופסת תאוצה בארץ. טורבינות רוח מודרניות הן ענקיות ומגיעות לגובה של כ-150 מטר. ישנן לכך מספר סיבות, אולם הסיבה העיקרית היא שישראל נמצאת על נתיב הנדידה העונתית של כחצי מיליארד ציפורים פעמיים בשנה, וקיים חשש רב שטורבינות רוח גדולות יכולות לפגוע במספר גדול של ציפורים במעופן. סיבה נוספת היא שישראל אינה מצטיינת ברוחות חזקות הנושבות באופן קבוע.
אנרגיה הידרו אלקטרית מופקת כאשר בונים סכר על נהר גדול ומייצרים הפרש גבהים משמעותי המאפשר הפקת חשמל מזרימת המים. בישראל הייתה תחנת כוח הידרואלקטרית בנהריים שבנה פנחס רוטנברג בשנת 1932 שפעלה בהצלחה וסיפקה חשמל לסביבתה, אולם היא ננטשה ונהרסה במלחמת העצמאות. בישראל אין נהרות גדולים עם מפלים גבוהים בקנה מידה המאפשר הפקת חשמל בהספק משמעותי. הפרויקט היחידי בהקשר זה הוא תעלת הימים בה מתוכננת הזרמת מים מים סוף ליד עקבה, דרך הערבה, עד ים המלח, וניצול הפרש הגובה של ים המלח (426- מטר) לייצור חשמל.
אנרגיה גיאותרמית מופקת על ידי ניצול החום הגבוה בתת הקרקע במקומות בהם קרום כדור הארץ הוא דק יחסית. מזרימים מים לעומק הקרקע, שמתחממים מאוד, וכשהם עולים לפני הקרקע מייצרים מהם חשמל. אחת החברות הותיקות והמובילות בעולם בתחום זה היא חברת אורמת הישראלית, אולם אין להם פרויקטים בארץ, ככל הנראה בגלל חוסר התאמה של התנאים הגיאולוגיים.
ביואנרגיה היא הפקת אנרגיה מחומרים ביולוגיים, כמו למשל ייצור מתנול מגידולים חקלאיים כמו תירס, ושימוש במתנול כתחליף לדלק נוזלי ברכבים או במטוסים. סוג נוסף של ביואנרגיה הוא ייצור גז מתאן מפסולת אורגנית. באירופה נפוצה מאוד שריפה של פסולת ביתית לצורך הפקת אנרגיה. בישראל יש מתקן אחד של RDF בפארק המיחזור שרון (לשעבר חירייה), שמפריד שאריות פלסטיק מפסולת ביתית, ומעביר אותה למפעל נשר לייצור מלט, המשתמש בה לחימום הכבשנים שלו (במקום להשתמש בסולר).
ישנן טכנולוגיות נוספות לייצור אנרגיה מתחדשת, כמו למשל מגלים או זרמים בים, מגיאות ושפל, וכולי, אולם הן טרם הוכיחו את עצמן מבחינה מסחרית עדיין.

איך אפשר לייצר חשמל מהשמש בישראל?

מה עושה מדינת ישראל בנושא המשבר האקלימי?

מה הפער בין מה שעושים למה שצריך לעשות?

בנובמבר 2019 פרסם האו"ם שני דו"חות החוקרים שאלה זו לעומק. הראשון נקרא דו"ח פערי ההפקה, והוא בודק את הפערים בין הפקת דלקים מאובנים בתרחיש עסקים כרגיל (כלומר לפי הפרסומים של חברות האנרגיה על המאגרים שברשותן ובכוונתן לנצל, לתרחיש בו כל המדינות עומדות ביעדים עליהם הצהירו בהסכם פריז, לבין התרחישים שיכולים להוביל לעמידה ביעדים של התחממות מכסימלית של שתי מעלות ושל מעלה וחצי. בקיצור: הפערים גדולים מאוד.
הדו"ח השני נקרא דו"ח פערי הפליטות, והוא בודק את הפערים בין פליטות הפחמן של מספר מדינות מפתח בתרחישים שונים.

כדי להבין את הפערים הללו, כדאי להסתכל בהשוואה הגראפית ביניהם, לדוגמה בגרף הזה (מאתר ClimateInteractive.org). הגרף הכתום מייצג את מה שיקרה אם נמשיך לפי תרחיש "עסקים כרגיל", ונגיע להתחממות של 4.2 מעלות עד סוף המאה - תוצאה קטסטרופלית בכל קנה מידה. במידה ומדינות העולם ימלאו את כל ההתחייבויות שלהן להסכם פריז, הצפי הוא לפי הגרף הכחול, שמגיע להתחממות של 3.3 מעלות עד סוף המאה. הגרפים הירוקים מציגים את התרחישים אליהם אנו שואפים להגיע, של התחממות מכסימלית בת 1.8 מעלות, או במקרה הטוב יותר, 1.5 מעלות בלבד. כפי שאפשר לראות מהגרפים, ההבדלים ביניהם הם עצומים, ולדי להגיע לגרפים הירוקים יש צורך בקיצוצים חדים מאוד בפליטות גזי החממה, שמתחילים כבר בשנים הקרובות.

האם עדיין יש תקווה? (כן, בעיקר אם תשתפו את הדף הזה)

גם אם נפסיק לפלוט גזי חממה לגמרי ומייד, ההתחממות האקלימית תמשיך עוד זמן רב. ללא פעולה מהירה ומשמעותית להפחית פליטות, הטמפרטורה העולמית נמצאת במסלול עלייה של 6 מעלות צלזיוס בממוצע העולמי שמשמעותו אסון. אולם עדיין לא מאוחר להילחם על הפחתת פליטות גזי חממה ויישום דרכי הסתגלות. הבעיה היא שנדרשת תגובה מורכבת ומתואמת גלובלית שיש לה השלכות כלכליות, חברתיות, פוליטיות ומוסריות מרחיקות לכת יחד עם מאמצים מקומיים ואזוריים.

התנועה הסביבתית צומחת בקצב גובר והולך בשנים האחרונות, והאג'נדה הסביבתית מתחילה לראשונה להיות נושא משמעותי בדיונים פוליטיים לאומיים ובינלאומיים. לצערנו בישראל הנושא עדיין נחשב נישתי, ומופיע במצע המפלגתי רק של מפלגות בודדות (מהשמאל בלבד). רק מחאה עממית גדולה וחוצת מגזרים תבהיר לפוליטיקאים הישראלים שלעם בציון אכפת מהנושא עד כדי כך שהוא משפיע על הפתק שישימו בקלפי.

# data[].attributes.attachment_link.title
אין לך מושג ירוק? ריכוז שאלות ותשובות בנושא משבר האקלים -

# data[].attributes.attachment_link.description
מידע זה נאסף, נכתב ומעודכן בכל עת על ידי חברי תא מחקר במגמה ירוקה. רוצה לעזור לנו, ולהנגיש ידע שימושי נוסף לציבור האקטיביסטים ולציבור הרחב? הצטרפ/י אלינו לתא מחקר מה זה בעצם שינוי אקלים? מדובר בשינוי של מזג האוויר והטמפרטורות הממוצעות לאורך זמן ובקנה מידה עולמי. בקיצור: העולם שלנו מתחמם, וזה בגלל פעילות אנושית.

# data[].attributes.headline
מה הוציא 2000  תלמידים לרחובות ? אקלים, ולא בית ספרי. הצעות למורות.ים כיצד לשלב את התכנים בהוראה הושטפת. מגזין הגיע זמן חינוך.

# data[].attributes.subject
מה הוציא 2000  תלמידים לרחובות ? אקלים, ולא בית ספרי. הצעות למורות.ים כיצד לשלב את התכנים בהוראה הושטפת. מגזין הגיע זמן חינוך.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
הגיע זמן חינוך

# data[].attributes.attachment_link.title
מה הוציא 2000 תלמידים לרחובות? אקלים, ולא בית ספרי

# data[].attributes.attachment_link.description
בתחילת חודש מרץ 2019 יצאו מיליון וחצי תלמידים ברחבי העולם, כולל בישראל, להפגנות סוערות וקראו לממשלות להתחיל לפעול בדחיפות לעצירה של פליטות גזי חממה ולמעבר לאנרגיות מתחדשות. את ההשראה הם קיבלו מגרטה תונברג, נערה שבדית בת 16. גרטה שמעה על משבר האקלים, הרגישה כי אי אפשר להמשיך בחיים כרגיל ופתחה בשביתת יחיד מול בניין הפרלמנט בשטוקהולם.

# data[].attributes.attachment_link.title
יער האקלים | יוזמת האנרגיה הטובה

# data[].attributes.attachment_link.description
לצוות יוזמת האנרגיה הטובה נסיון רב שנים בנטיעות עצים עירוניות בשיתוף קהילות והמגזר העסקי. יער האקלים מרחיב ומדייק את העשיה שלנו לפרויקט בקנה מידה ארצי, המשלב כוחות עם ארגונים, רשויות, חברו תעסקיות ונוטעים פרטיים, על מנת לייצר אימפקט אפקטיבי בקנה מידה רחב. ביער האקלים אפשר לנטוע עץ בקלות ועם אחריות.

# data[].attributes.headline
ישראל נערכת למשבר האקלים

# data[].attributes.subject
ישראל נערכת למשבר האקלים

# data[].attributes.attachment_link.title
אקלים ישראל - ריכוז הידע העדכני בנושא משבר האקלים

# data[].attributes.attachment_link.description
כדור הארץ מתחמם, פני הים עולים ואירועי מזג אוויר קיצוניים נעשים תכופים ועוצמתיים יותר. אל מול המשבר מתגייסים מדענים, ממשלות ואזרחים כדי להפחית את פליטות גזי החממה ולהיערך להשפעות שינוי האקלים

# data[].attributes.headline
מחאות האקלים של בני הנוער בישראל

# data[].attributes.subject
מחאות האקלים של בני הנוער בישראל

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
אקולוגיה וסביבה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הפגנת נוער בקריית טבעון. 6.12.2019 | צילום: גל מוסינזון

בעקבות העלייה במודעות הציבורית בעולם למשבר האקלים התרבו בשנה האחרונה תנועות מחאה של בני נוער המשביתים את הלימודים וקוראים לממשלות שונות בעולם לעשייה משמעותית יותר בתחום. הנערה גרטה תונברג, שהחלה בשביתה מול הפרלמנט השוודי באוגוסט 2018, הייתה הסנונית הראשונה [8]. גם בישראל מתקיימות מחאות בני נוער בנושא משבר האקלים, רובן תחת התארגנות בשם Strike for Future Israel. פעילות ראשונה התקיימה במרץ 2019 במספר מוקדים שהצטרפו לשביתה עולמית של כמיליון תלמידים. בסוף אותו חודש השתתפו בני הנוער במצעד האקלים בתל-אביב, במאי מחו 700 בני נוער בכנסת בירושלים, באוגוסט יזמו מחאות מול שגרירות ברזיל בעקבות השרפות באמזונס, ומחאות נוספות מתקיימות מאז תחילת שנת הלימודים תש"ף. כפי שנראה בהמשך, מחאה זו חושפת גם את קוצר ידה של מערכת החינוך בנושא לעת עתה.

מחאת תלמידים בכיכר הבימה. 1.9.2019 | צילום: הילה לרנאו

במחקר שעיקריו מתוארים כאן, נבחנו המניעים, הקשיים והתחושות של בני הנוער המשתתפים במחאות האקלים בארץ, באמצעות שאלונים שמילאו כ-120 משתתפים במהלך המחאות. ממצאים ראשוניים מלמדים כי 60% מהמשיבים העידו שלא נחשפו לנושא במהלך לימודיהם בבית הספר. מתוך אותם 40% שציינו שנחשפו לנושא בבית הספר, רק 23% ציינו שלמדו על משבר האקלים במערך שיעורים מובנה. לעומת זאת, 30% מהמשיבים ציינו את הרשתות החברתיות כמקור מידע ראשי, ו-30% נוספים ציינו את חבריהם כמקור כזה. 19% ציינו ששמעו על משבר האקלים מבני משפחה ו-10% ציינו שתנועות הנוער הן מקור המידע (ומעניין לבחון מהי ההכשרה שעברו המדריכים, שהם תלמידים בעצמם). ממצאים אלה רומזים על היעדר שיח בנושא משבר האקלים בין בני הנוער בישראל ומבוגרים, גם במעגל המשפחתי וגם במסגרת הלימודים. לצד נתונים אלה, מדווחים המשיבים בעיקר על רגשות של פחד, כעס ועצב (35%, 26% ו-17% בהתאמה) לנוכח המושג 'שינוי האקלים'. הפער בין שני סוגי ממצאים אלה מטריד, שכן הוא משקף חולשה של מערכת החינוך בטיפול בנושא כה "בוער" בסדר היום העולמי. מאות בני הנוער המגיעים למחאות נותרים עם תחושות קשות, ללא הכוונה רגשית מתאימה וללא מידע מהימן. נוסף על כך, בני הנוער מדווחים כי השתתפות באירועי המחאה מעלה בהם רגשות של גאווה, תקווה ושמחה (32%, 26% ו-11% בהתאמה). ניתן לשער כי הפער בין הרגשות השליליים המדווחים ביחס למושג 'שינוי אקלים' לבין רגשותיהם בזמן המחאה מעיד על העידוד וההעצמה המתקבלים מקבוצת השווים ומעצם ההתארגנות וההשתתפות בפעולות המחאה כמקור לתחושת ערך אישי וקבוצתי.

מחאת תלמידים בכיכר הבימה. 1.9.2019 | צילום: הילה לרנאו

מתחילת שנת הלימודים תש"ף ארגנו התלמידים מספר אירועי מחאה במקומות רבים בארץ (כגון תל-אביב, ירושלים, חיפה, חדרה, סכנין ולוד), ובחלק מהם השתתפו מאות ואף אלפי תלמידים. במחאות אלה הם קראו במפורש להכנסת תוכניות לימודים בנושא למערכת החינוך. ללא ידיעתם, קריאות אלה מקבילות למסמך היעדים לפיתוח בר-קיימא של האו"ם לשנת 2030 (SDG, סעיפים 4.7, 12.8, 13.3) [9], הקורא למדינות העולם להעניק לתלמידיהן ידע ומיומנויות הדרושים כדי לקדם אזרחות גלובלית וחברה המתנהלת באורח חיים בר-קיימא, והן מצטרפות להכרה עולמית בחשיבות הוראת הנושא. ואכן, במדינות רבות מתחזקת ההבנה שהכרחי לשלב את נושא שינוי האקלים במערכת החינוך, וכי הנושא חיוני לעתידנו בכדור הארץ, לרכישת ידע למקומות עבודה לבוגרי מערכת החינוך בתחומים רבים, ככלכלה ועסקים, ארכיטקטורה והנדסה, חקלאות ורפואה, או כקובעי המדיניות בעתיד [4, 6, 7].

מחאת תלמידים בכיכר הבימה. 1.9.2019 | צילום: הילה לרנאו

עם זאת, הוראת שינוי האקלים נחשבת בעולם כהוראת נושא שנוי במחלוקת, המתאימה בעיקר לתיכון, בגלל התכנים הכמעט אפוקליפטיים, המורכבים מבחינה רגשית וחברתית, והכרוכים בהתלבטות ביחס לשימוש בדרכי הוראה המעצימות את התלמידים ולא משתקות אותם. נוסף על כך, קיימת במערכת רתיעה מקריאה לפעולה, שמשמעותה יציאה כנגד המערכת הפוליטית והכלכלית וכנגד הורים ומבוגרים בכלל. אלה מקצת הסיבות שבגללן מורים נמנעים מהוראת הנושא [5]. בישראל התרחב מערך החינוך הסביבתי בעשורים האחרונים, אך הוראת משבר האקלים עדיין כמעט אינה נוכחת. במסגרת המחקר המתואר כאן נערך גם מיפוי ראשוני של תוכניות הלימודים לבגרות במקצועות בעלי זיקה לסביבה. ההתמקדות בתוכניות הלימודים לבגרות נעשתה על בסיס ההנחה שתוכניות לימודים המיועדות לתלמידים המתמחים במקצועות בעלי זיקה לסביבה, אמורות לחשוף אותם לנושא משבר האקלים, העומד על סדר היום העולמי בשנים האחרונות. נוסף על כך, ההנחה היא שמורים המלמדים מקצועות לבגרות חשים מחויבים ללמד בפועל את כל התכנים המופיעים בתוכניות אלה. המיפוי מתמקד בהופעה של תכנים העוסקים במשבר האקלים באופן מפורש בתוכניות הלימודים בשני ממדים: ממד תוכני (חיזוק האוריינות האקלימית, המתמקדת בהבנת יחסי הגומלין בין הפרט והחברה לבין האקלים, באמצעות הקניית ידע, עמדות וכשירויות רלוונטיים [3]) וממד אזרחי (עידוד לאזרחות פעילה של התלמידים בקהילתם) ( טבלה 1). מיפוי זה מצביע על הכללת היבטים של אוריינות מדעית ברוב המקצועות המדעיים, אולם עדיין חסרה ברובם הקניית ידע והבנה של תהליכים גלובליים ומחזוריים המשפיעים על שינוי האקלים, ואין התייחסות מפורשת או הכוונה קונקרטית לאזרחות פעילה בתחום משבר האקלים. יש לציין שאוריינות אקלימית מצריכה חשיבה רב-מערכתית והבנת מגוון הקשרים בין מערכות כדור הארץ [3].

ממצאים אלה תומכים בקריאת בני הנוער ל'מבוגר האחראי' לתת משמעות לעצם היותם 'תלמידים', ומדגישים את היעדר המענה לצורך במערכי הוראה אמינים ומפורטים, שמסוגלים להתייחס למגוון הרגשות שהנושא עלול לעורר. אנו מצטרפות אל התלמידים בהצבת האתגר בפני משרד החינוך - לחזק את הנעשה בתחום: יש צורך בהכשרת מורים עדכנית ומקיפה ובפיתוח מערכי הוראה המשלבים חשיבה ביקורתית ומערכתית בנושאים כמו יחסי הגומלין בין האדם ומערכות כדור הארץ, הגורמים לשינוי האקלים והסכנות הנלוות אליו, והפתרונות הקיימים. יש לעשות זאת תוך הדגשת העשייה האפשרית וההנעה לאזרחות פעילה מחוץ לכיתה, ובו-בזמן ליצור שיח רגשי ורפלקטיבי עם התלמידים - לפחות בתיכון, רגע לפני צאתם ממערכת החינוך.
התכנים מאיימים, הרגשות העולים קשים - אך זה לא הזמן להשאיר את בני הנוער לבדם!

תגובת משרד החינוך

ד"ר גילמור קשת-מאור

מנהלת אגף מדעים, המזכירות הפדגוגית, משרד החינוך

קיימת חשיבות רבה לחינוך הסביבתי בכלל ולפיתוח בקיאות והבנה בנושא שינוי האקלים בפרט. הנושא מופיע בתוכניות הלימודים של מקצועות הליבה ביסודי ובחטיבת הביניים "מדע וטכנולוגיה" ו-"גאוגרפיה אדם וסביבה" ושל מקצועות הבחירה בתיכון "מדעי הסביבה", "ביולוגיה" ו-"מדעי כדור הארץ". התכנים משולבים עם פיתוח הבנה ואחריות סביבתית אצל התלמידים בהקשר של משבר האקלים ובניית יכולת לחולל שינוי חברתי. הטיפול בנושא זה בתוכניות הלימודים מתבצע באופן עמוק יחד עם פיתוח מקצועי משלים למורות/ים, לגננות/ים ולמנהלות/ים.

הכותבות התמקדו במקצועות הבחירה בחטיבה העליונה ובתכנים בלבד, אולם הנושאים הקשורים למשבר האקלים מופיעים בלימודי מדע וטכנולוגיה בשכבות הגיל השונות מכיתה א' עד ט'. תכנים לדוגמה: המחיר הסביבתי של שימוש במשאבים והתחממות כדור הארץ; השפעת השימוש באנרגיה המיוצרת מדלקי מחצבים ופתרונות אנרגיה חלופית; מתאן כגז חממה הנפלט מפסולת אורגנית. מיומנויות לדוגמה: טיעון, חקר ודיון - כולל דוגמאות לפעילויות המפתחות מיומנויות אלה ביחס למשבר האקלים. כמו כן, תוכניות הלימודים מגדירות את האוריינות הסביבתית כאוריינות המאפשרת לטפח אזרחים פעילים, ואת האקטיביזם הסביבתי כמטרה של התוכנית. ערכים ועמדות המופיעים בתוכנית הלימודים כוללים עמדות חיוביות בנוגע לטבע, לסוגיות הסביבה ולנכונות לפעול, והתנהגויות הכוללות דפוסי צריכה, חיסכון ואקטיביזם סביבתי. נושאים אלה מחייבים, המקצוע נלמד כמקצוע חובה, והתלמידים נבחנים בו במבחנים הסטנדרטיים הלאומיים והבין-לאומיים.

כדי לתמוך במדיניות כפי שמופיעה בתוכניות הלימודים, המשרד מפתח חומרי למידה מתאימים ומפעיל תוכניות של חקר חוץ-כיתתי. במסגרת תוכניות החינוך לקיימות המתקיימות בשיתוף פעולה עם המשרד להגנת הסביבה תלמידים מנטרים את הסביבה בעזרת חיישנים, ובודקים תופעות של שינוי אקלים. בתשע"ט הסיע המשרד כ-2,000 תלמידים לשם השתתפות באירועי צעדת האקלים לאחר שלמדו את הנושא בכיתה, וכן קיים כנס תלמידים בכנסת ישראל.

משרד החינוך מעודד תלמידים להשתלב במחאה חברתית פעילה ומסייע להם בכך, ומקדם לימוד של תכנים הקשורים למשבר האקלים. לנוכח התמונה הקשה המתבררת מהנתונים האקלימיים, עולה חשיבותה של המעורבות החברתית הפעילה בחיזוק תחושת התקווה ובהעצמת התלמידים כמובילי שינוי.

# data[].attributes.attachment_link.title
'אם אין לעולם עתיד, למה לי להיות תלמיד?' - מחאות האקלים של בני הנוער בישראל וקריאה לטיפוח האוריינות האקלימית במערכת החינוך - אקולוגיה וסביבה

# data[].attributes.attachment_link.description
בעקבות העלייה במודעות הציבורית בעולם למשבר האקלים התרבו בשנה האחרונה תנועות מחאה של בני נוער המשביתים את הלימודים וקוראים לממשלות שונות בעולם לעשייה משמעותית יותר בתחום. הנערה גרטה תונברג, שהחלה בשביתה מול הפרלמנט השוודי באוגוסט 2018, הייתה הסנונית הראשונה [8]. גם בישראל מתקיימות מחאות בני נוער בנושא משבר האקלים, רובן תחת התארגנות בשם Strike for ...Read More...

# data[].attributes.headline
משבר האקלים עם המרצה ניר סתיו.

# data[].attributes.subject
משבר האקלים עם המרצה ניר סתיו.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
פורטל עובדי הוראה | מרחב פדגוגי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
תיאור השידור

איך משפיעה ההתחממות הגלובלית על מזג האוויר בישראל? האם כמויות הגשם הגדולות שירדו בפרק זמן קצר בשבועות האחרונים הן תופעה חולפת או שכך ייראה מעתה החורף בישראל? ומה אנחנו יכולים לעשות כדי להשפיע על ההתחממות הגלובלית?

הצטרפו אל ניר סתיו, מנהל השירות המטאורולוגי, שישוחח עם התלמידים על שינויי האקלים בעולם בכלל ובישראל בפרט ויסביר כיצד האדם משפיע על ההתחממות הגלובלית והמקומית.
בשידור נגלה מדוע פרצו שרפות גדולות באוסטרליה, למה העיר ונציה שוקעת ולמה יורדים בישראל גשמים כל כך חזקים בפרק זמן קצר. כמו כן נלמד מה התלמידים ובני משפחתם יכולים לעשות כדי לא להחמיר את תופעות האקלים העולמיות.

מטרות השידור

התלמידים ירכשו ידע בתחום תהליכים אקלימיים עולמיים ומקומיים.

התלמידים ילמדו על מצב הסביבה הצפוי אם לא תינקט פעולה חובקת עולם.

התלמידים יהיו מודעים ליכולתם להשפיע על ההתחממות הגלובלית.

התלמידים ילמדו אילו פעולות הם ובני משפחתם יכולים לעשות כדי לא להחמיר את תופעות האקלים.

ניר סתיו, מנהל השירות המטאורולוגי

# data[].attributes.attachment_link.description
איך משפיעה ההתחממות הגלובלית על מזג האוויר בישראל? למה יורדים גשמים כל כך חזקים בפרק זמן קצר? ואיך התלמידים יכולים לעזור לצמצם את משבר האקלים?

# data[].attributes.headline
מפסיקים לפחד ומתחילים ללמד

# data[].attributes.subject
מפסיקים לפחד ומתחילים ללמד

# data[].attributes.headline
ירחון קריאת ביניים: משבר האקלים לאן ? יולי 2020.

# data[].attributes.subject
ירחון קריאת ביניים: משבר האקלים לאן ? יולי 2020.

# data[].attributes.headline
8 דרכי פעולה בכיתה להנכחת הנושא. ( באנגלית )

# data[].attributes.subject
8 דרכי פעולה בכיתה להנכחת הנושא. ( באנגלית )

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
NPR/Ipsos conducted a national poll recently and found that more than 8 in 10 teachers - and a similar majority of parents - support teaching kids about climate change.

But in reality, it's not always happening: Fewer than half of K-12 teachers told us that they talk about climate change with their children or students. Again, parents were about the same.

The top reason that teachers gave in our poll for not covering climate change? "It's not related to the subjects I teach," 65% said.

Yet at the same time, we also heard from teachers and education organizations who are introducing the topic in subjects from social studies to math to English language arts, and at every grade level, from preschool on up.

Loading...

That raises the question: Where does climate change belong in the curriculum, anyway?

The "reality of human-caused climate change" is mentioned in at least 36 state standards, according to an analysis done for NPR Ed by Glenn Branch, the deputy director at the National Center for Science Education. But it typically appears only briefly - and most likely just in earth science classes in middle and high school. And, Branch says, that doesn't even mean that every student in those states learns about it: Only two states require students to take earth or environmental science classes to graduate from high school.

Joseph Henderson teaches in the environmental studies department at Paul Smith's College in upstate New York. He studies how climate change is taught in schools and believes it needs to be taught across many subjects.

"For so long this has been seen as an issue that is solely within the domain of science," he says. "There needs to be a greater engagement across disciplines, particularly looking at the social dimensions," such as the displacement of populations by natural disasters.

At the same time, there's a tension in pushing more educators to take this on. "I worry a lot about asking schools to solve yet another problem that society refuses to deal with."

As a potential response to this criticism, the nonprofit Ten Strands follows an "incremental infusion" model in California. In other words, environmental literacy becomes part of subjects and activities that are already in the curriculum instead of, the organization says, "burdening educators" with another stand-alone and complex area to cover.

We also heard from teachers who say they are searching for more ideas and resources to take on the topic of climate change. Here are some thoughts about how to broach the subject with students, no matter what subject you teach:
1. Do a lab.
Lab activities can be one of the most effective ways to show children how global warming works on an accessible scale.

Ellie Schaffer is a sixth-grader at Alice Deal Middle School in Washington, D.C. In science class, she has done simulations on greenhouse effects, using plastic wrap to trap the sun's heat. And she has used charcoal to see how black carbon from air pollution can speed the melting of ice.

These lessons have raised her awareness - and concern. "We've ignored climate change for a long time and now it's getting to be, like, a real problem, so we've gotta do something."

Many teachers we talked with mentioned NASA as a resource for labs and activities. The ones in this outline can be done with everyday materials such as ice, tinfoil, plastic bottles, rubber, light bulbs and a thermometer.

On the Earth Science Week website, there's a list of activities and lesson plans aligned with the Next Generation Science Standards. They range from simple to elaborate.
2. Show a movie.
Susan Fisher, a seventh-grade science teacher at South Woods Middle School in Syosset, N.Y., showed her students the 2016 documentary Before the Flood, featuring Leonardo DiCaprio journeying to five continents and the Arctic to see the effects of climate change. "It is our intention to make our students engaged citizens," Fisher says.

Before the Flood has an action page and an associated curriculum. Common Sense Media has a list of climate change-related movies for all ages.

The 2006 film An Inconvenient Truth and its 2017 sequel, An Inconvenient Sequel: Truth To Power, have curricular materials created in partnership with the National Wildlife Federation.
3. Assign a novel.
Rebecca Meyer is an eighth-grade English language arts teacher at Bronx Park Middle School in New York City.

She assigned her students a 2013 novel by Mindy McGinnis called Not a Drop to Drink.

"As we read the novel, kids made connections between what is happening today and the novel," Meyer says. "At the end of the unit, as a culminating project, students chose groups, researched current solutions for physical and economic water scarcity and created PSA videos using iMovie about the problem and how their solution could help to combat the issue."

She described the unit as a success. "They were very engaged; they loved it," she explains. "A lot of them shared this information with their families. When parents came in for parent-teacher conferences, they mentioned their kids had been talking to them about conserving water."

Not A Drop To Drink belongs to a subgenre of science fiction known as " cli-fi" (climate fiction) or sometimes eco-fiction. You can find lists of similar books at websites like Dragonfly.eco or at the Chicago Review of Books, which has a monthly Burning Worlds column about this kind of literature.

Looking for English topics for younger students? EL Education covers environmental topics, including water conservation and the impact of natural disasters, in its K-5 English language arts curriculum.
4. Do citizen science.
Terry Reed is the self-proclaimed "science guru" for seventh-graders at Prince David Kawananakoa Middle School in Honolulu. He has also spent a year sailing the Caribbean, and on his way, he collected water samples on behalf of a group called Adventure Scientists, to be tested for microplastics. (Spoiler: Even on remote, pristine beaches, all the samples had some.)

He has assigned his students to collect water samples from beaches near their homes to submit for the same project. He also has them take pictures of cloud formations and measure temperatures, to see changes in weather patterns over time. "One thing I stress to them, that in the next few years, they become the voting public," he says. "They need to be aware of the science."
5. Assign a research project, multimedia presentation or speech.
Gay Collins teaches public speaking at Waterford High School in Waterford, Conn. She is interested in "civil discourse" as a tool for problem-solving, so she encourages her students "to shape their speeches around critical topics, like the use of plastics, minimalism, and other environmental issues.
6. Talk about your personal experience.
Pamela Tarango teaches third grade at the Downtown Elementary School in Bakersfield, Calif. She tells her students about how the weather has changed there in her lifetime, getting hotter and drier: "In our Central Valley California city of Bakersfield, there has been a change in the winter climate. I told them about how, when I was growing up in the 1970s, we often had several two-and-three-hour delays to school starting because of dense tule fog, which affected visibility. We really never have those delays in the metropolitan area. It is only the outlying areas, which still have two-and-three-hour dense fog delays, and they are rare even for the rural areas."

(Although the Central Valley winter has indeed become hotter and drier because of climate change, recently a University of California, Berkeley study has attributed the reduction in tule fog specifically to declines in air pollution.)
7. Do a service project.
"I teach preschoolers and use the environment and our natural resources to highlight our everyday life," says Mercy Peña-Alevizos, who teaches at Holy Trinity Academy in Phoenix. "I stress the importance of appreciation and eliminating waste. My students understand and have fantastic ideas. We recycle and pick up around our neighborhood."

Environmental service projects can be simple, elaborate or just for fun. Check out the #trashtag challenge on social media, for example.
8. Start or work in a school garden.
Mairs Ryan teaches science at St. Gregory the Great Catholic School in San Diego. "The sixth-graders oversee the school garden, as well as our vermin composting bin, christened the 'Worm Hotel'. The garden is their lab and the students 'live and learn' soil carbon sequestration and regenerative agriculture. Our school's compost bin is evidence that alternatives exist to methane-producing landfills. In looking for more solutions to reduce methane, students debate food reuse practices around the world."

Check out ThePermacultureStudent.com for resources on building school gardens with rainwater capture and compost systems to regenerate the soil. There are local and regional resources such as the Collective School Garden Network in California and Growing Minds in North Carolina, which offer basic plans for a school garden as well as lesson plans that connect gardening to Common Core standards.
Here are some more resources
After the publication of our climate poll story on Monday, we heard from people all over the country with dozens more resources for climate education.

Alliance for Climate Education has a multimedia resource called Our Climate Our Future, plus more resources for educators and several action programs for youth.

The American Association of Geographers has free online professional development resources for teachers.

American Reading Co. sells an English Language Arts curriculum called ARCCore that includes climate change themes.

Biointeractive, created by the Howard Hughes Medical Institute, has hundreds of free online education resources, including many on education and the environment, and it offers professional development for teachers.

Climate Generation offers professional development for educators nationwide and a youth network in Minnesota.

CLEAN (Climate Literacy and Energy Awareness Network) has a collection of resources organized in part by the Next Generation Science Standard it is aligned with.

Global Oneness Project offers lesson plans that come with films and videos of climate impacts around the world.

Google offers free online environmental sustainability lesson plans for grades 5-8.

The Morningside Center for Teaching Social Responsibility has a group of 19 lessons for K-12.

"We believe that the social and emotional skills we help strengthen in young people and adults are sorely needed to combat the fear and avoidance we and students experience around climate change," spokesperson Laura McClure told NPR.

The National Center for Science Education has free climate change lessons that focus on combating misinformation. They also have a "scientist in the classroom" program.

The National Science Teachers Association has a comprehensive curriculum.

The Paleontological Research Institution in Ithaca, N.Y., has a book called the Teacher-Friendly Guide to Climate Change.

Ripple Effect "creates STEM curriculum" for K-6 "about real people and places impacted by climate change," starting with New Orleans.

Ten Strands offers professional learning to educators in California in partnership with the state's recycling authority and an outdoor-education program, among others.

Think Earth offers 9 environmental education units from preschool through middle school.

The Zinn Education Project (based on the work of Howard Zinn, the author of A People's History Of The United States) has launched a group of 18 lessons aimed specifically at climate justice. Some are drawn from this book: A People's Curriculum For The Earth: Teaching Climate Change And The Environmental Crisis.

# data[].attributes.attachment_link.title
8 Ways To Teach Climate Change In Almost Any Classroom

# data[].attributes.attachment_link.description
NPR/Ipsos conducted a national poll recently and found that more than 8 in 10 teachers - and a similar majority of parents - support teaching kids about climate change. But in reality, it's not always happening: Fewer than half of K-12 teachers told us that they talk about climate change with their children or students.

# data[].attributes.headline
יש לבחור סרטון אחד מתוך שנים עשר המוצגים לפניך ולתרגם אותו לעברית. יש לכתוב 5-10 שאלות על המידע המופיע בו.

# data[].attributes.subject
יש לבחור סרטון אחד מתוך שנים עשר המוצגים לפניך ולתרגם אותו לעברית. יש לכתוב 5-10 שאלות על המידע המופיע בו.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
There is mounting evidence that Earth's climate is changing. Still, there are so many different ideas and opinions on the issue that we don't always know how to talk about it.

We do know that patterns of extreme weather, pollution, and the availability of natural resources are linked to climate change. But how? What role do we have in that? Better understanding of the science behind the rise in global temperatures can help us talk about our changing climate and take action. With a sound understanding, we can begin to think critically about the historical causes and-most importantly-make informed decisions about solutions for the future.

Here are 12 videos to help introduce the complex science of climate change to your students.

What is climate change?

Climate Change 101, with Bill Nye, explains the rise in global temperatures since the industrial revolution. Bill Nye describes the science behind greenhouse gases and the implications of a changing climate on both our natural world and built environment. He also provides a few suggestions for how we can all be a part of the solution. (Length: 4:09)

To better understand climate change, imagine a game of Tetris. Climate Change: Earth's Giant Game of Tetris is a video that does just that. Using this analogy, you'll learn about the carbon cycle, the greenhouse effect, and the environmental impacts of burning fossil fuels. (Length: 2:48)

What is the carbon cycle and why does it matter?

What's the Deal with Carbon explains the carbon cycle. Developed by the University of Minnesota Bell Museum of Natural History and the Center for Sustainable Building Research, this animated video describes what carbon is, how it interacts in nature, and where it is stored. Viewers will also learn about the role of human activity in the carbon cycle and the links between the production of carbon emissions and climate change. (Length: 3:03)

Exploring the Carbon Cycle dives deeper into the science behind the unique element that is carbon, which is essential to all living things and is often called the building block of life. This video defines important terms such as carbon pool and carbon flux, while also detailing carbon's movement through photosynthesis and respiration. The video is highlighted in Activity 7 -Carbon on the Move in PLT's Southeastern Forest and Climate Change curriculum designed to help high school students learn about the impacts of climate change on forests and carbon sequestration. (Length: 3:10)

Want more resources for a lesson on the carbon cycle? Download a free Carbon in Action worksheet.

Download now

What is climate science?

Brought to you by PBS's "It's Okay to Be Smart" with Joe Hanson, Climate Science: What You Need to Know provides 24 quick facts on how and why global temperatures are rising, where we see some of the most extreme changes, and how species are being impacted. (Length: 6:19)

Developed by Planet Nutshell, Climate Science in a Nutshell: #4 Too Much Carbon Dioxide explains the relationship between carbon dioxide and the increase in global temperatures. This video describes the ways in which carbon dioxide and global temperatures are connected and explains how excess amounts of carbon prevent heat from escaping the atmosphere, causing a greenhouse effect. (Length: 2:44)

Does 2°C really make a difference?

Learn more about what the 2°C increase in global temperature really means with What Happens if Earth Gets 2°C Warmer? from Popular Science. The video describes the Paris Agreement within the United Nations, a strategy designed to keep the average global temperature from rising 2°C above pre-industrial levels. It explores the history and significance of this 2°C benchmark, as well as the data surrounding patterns of extreme weather due to increases in global temperatures. (Length: 4:59)

What are some effects of a changing climate and how will we adapt?

Modeling Climate and Tree Growth presents a model for measuring the impact of climate change on tree growth. Learn how scientists make predictions of tree growth in the future and suggest how forest landowners might adapt to changes in climate. (Length: 2:14)

Developed by the Consortium for Research on Renewable Industrial Materials, Cut Trees to Save the Environment-Who Knew? describes how trees capture and store carbon. It explains how forestry plays an important role in reducing carbon emissions for the long term. Viewers learn about why wood is a sustainable, renewable resource. (Length: 3:05)

What can teachers and students do to help?

The Nature Conservancy explains some of the natural solutions that can help slow climate changes, with Natural Climate Solutions. This video details some of the lesser appreciated natural climate solutions, such as the ability of wetlands and grasslands to absorb and store large amounts of carbon. (Length: 4:05)

Solutions to climate change require innovation and these kids have some ideas for that! In this video, Kids Describe S olutions to Global Warming, students describe various visions for a sustainable future: cars with solar panels, factories run by renewable energy, and inventions for disaster relief. (Length: 7:24)

Did you know that just one kid has the power to make a difference and help stop climate change? Get inspired with I'm only a kid, I can't do anything about climate change.... right? from Global Weirding with Katharine Hayhoe. Dr. Hayhoe shares stories of kids across the country making an impact on climate change and encourages students with suggestions on how to use their strengths to make a difference. (Length: 6:58)

# data[].attributes.attachment_link.title
12 Videos to Introduce Climate Change to Middle School Students

# data[].attributes.attachment_link.description
Climate change is having a profound effect on the environment. Videos are a great way to introduce some of the complex topics associated with climate change.

# data[].attributes.headline
עליך לכתוב מאמר לעיתון ילדים ובני נוער המתאר את משבר האקלים, הגורמים לו,  מידת חומרתו והאופן בו הוא משפיע על כדור הארץ. יש להציע הצעות כיצד להתמודד עימו.

# data[].attributes.subject
עליך לכתוב מאמר לעיתון ילדים ובני נוער המתאר את משבר האקלים, הגורמים לו,  מידת חומרתו והאופן בו הוא משפיע על כדור הארץ. יש להציע הצעות כיצד להתמודד עימו.

# data[].attributes.headline
התחממות כדור הארץ: מהם הגורמים לה ? מי יכול.ה לשנות את המצב?  כיצד?

# data[].attributes.subject
התחממות כדור הארץ: מהם הגורמים לה ? מי יכול.ה לשנות את המצב?  כיצד?

# data[].attributes.headline
כיצד ההיכרות עם גרפים  וניתוחם מסייעת לחוקרים לבחון את מצב הקרחונים בעולם ? עליך לבחור גרף עם מידע הקשור במשבר האקלימי ולהסביר מה המידע המוצג בו. יש להתייחס לכותרת הגרף, למידע המתואר בצירים X,Y ולמגמת הנתונים המתוארת בגרף.

# data[].attributes.subject
כיצד ההיכרות עם גרפים  וניתוחם מסייעת לחוקרים לבחון את מצב הקרחונים בעולם ? עליך לבחור גרף עם מידע הקשור במשבר האקלימי ולהסביר מה המידע המוצג בו. יש להתייחס לכותרת הגרף, למידע המתואר בצירים X,Y ולמגמת הנתונים המתוארת בגרף.

# data[].attributes.attachment_link.title
קרחונים בתנועה: מעקב מן החלל

# data[].attributes.attachment_link.description
קרחון הוא גוש קרח גדול הנמצא בתנועה. קרחונים יבשתיים הם תופעת טבע המצויה באזורים הקרים של כדור הארץ. אם תיסעו אל קרחון יבשתי ותסתכלו בו, תראו מאגר ענק של קרח בין פסגות הרים. נדמה שהוא לא זז כלל, אבל המראה מטעֶה. קרח הוא למעשה נוזל סמיך במיוחד, והוא זורם בדומה לדבש - רק הרבה יותר לאט.

# data[].attributes.headline
מדוע חשוב לדעתך לדעת מהי היסטוריית השינויים במפלס פני הים? כיצד ידיעת ההיסטוריה יכולה להשפיע על ההווה ו/או על העתיד? עליך ליצור ציר זמן ובו לתאר את מצב פני הים על פני ההיסטוריה החולפת ....

# data[].attributes.subject
מדוע חשוב לדעתך לדעת מהי היסטוריית השינויים במפלס פני הים? כיצד ידיעת ההיסטוריה יכולה להשפיע על ההווה ו/או על העתיד? עליך ליצור ציר זמן ובו לתאר את מצב פני הים על פני ההיסטוריה החולפת ....

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
תַקצִיר

כ-250 מיליון איש בעולם חיים ליד חופים, בגובה של פחות מחמישה מטרים מעל פני הים. שינויים במפלס פני הים משפיעים על בני אדם כאשר המים מציפים את היבשה. זה קורה בדרך כלל כאשר מי הים גואים מאוד ולא נשאר בו מקום למי הנהרות הזורמים אליו, או בזמן סופה. אם מי ים חודרים לשדות חקלאיים ולמאגרי מים, הם עלולים להשפיע על מי השתייה והיבולים. לכן חשוב לחֱברה שלנו לדעת על שינויים במפלס הים ועל הגורמים להם.

האזינו לפודקאסט על המאמר

עד כמה משתנֶה מפלס הים?

כבר מעל ל-150 שנה נערכות מדידות קבועות של הגאות והשפל בנמלים שונים בעולם. לפי המדידות האלה אפשר לראות את השינויים במפלס הים ברחבי כדור הארץ. כפי שתראו ב איור 1, המדידות הראשונות היו פשוטות מאוד והיו בהן שגיאות. אבל עם הזמן השתפרה רמת הדיוק, ובעשורים האחרונים יש גם אפשרות לערוך מדידות מדויקות ביותר באמצעות לוויינים [, ]. מהמידע שנאסף אפשר לראות שמאז 1850 בערך עלה מפלס הים בעולם בכ-20 ס"מ. הוא גם עולה יותר ויותר מהר - מאז שנת 2000 קצב עליית המים מתגבר בכ-3 מ"מ לשנה [].

איור 1 - שינויים במפלס פני הים בעולם מאז 1850 בערך [1, 2].

הציר האנכי מראה את השינוי במפלס הים, בסנטימטרים, והציר האופקי - את השנה. המדידות הראשונות נעשו בשיטות פשוטות ולא היו מדויקות, אבל בכל זאת הן מראות מגמה משמעותית של עלייה במפלס פני הים (כ-0.8 מ"מ לשנה). עד 1950 כבר התפתחו שיטות מדידה הרבה יותר מדויקות (את התוצאות מסמן הקו הכחול) שהראו כי הקצב עלה לסביבות שני מ"מ לשנה. בעשורים האחרונים נערכות מדידות באמצעות לוויינים (קו שחור) המתעדות בדיוק רב את מפלס הים. לפיהן אפשר לראות כי כיום הוא עולה בקצב של קצת יותר משלושה מ"מ לשנה.

מדוע משתנה מפלס הים?

יש ארבעה גורמים עיקריים לעלייה במפלס הים: 1. התחממות האוקיאנוסים בגלל - כשהמים מתחממים (אפילו בפחות ממעלה אחת), הנפח שלהם גדל והמפלס עולה; 2. הפשרת בגרינלנד ובאנטארקטיקה; 3. הפשרת קטנים יותר ברחבי העולם; 4. הצטמצמות כמות המים ביבשה, למשל מי תהום ומי מאגרים פתוחים. כמחצית מהשינוי הניכר במפלס פני הים היא תוצאה של התחממות האוקיאנוסים (התופעה נקראת גם "התפשטות תֶרמית"), והמחצית השנייה היא תוצאת הפשָרה של אלפי קרחונים יבשתיים קטנים. הפשרת משטחי הקרח באנטארקטיקה ובגרינלנד אמנם לא שיחקה תפקיד משמעותי בשינויים אלה מאז המאה ה-19 - אבל גם הם מפשירים כיום מהר יותר בגלל ההתחממות הגלובלית, וייתכן שבעתיד הם יגביהו מאוד את מפלס פני הים.

עד כמה עלול מפלס הים לעלות?

בגלל ההתחממות הגלובלית יימשכו ההתפשטות התֶרמית של האוקיאנוסים והפשרת הקרחונים היבשתיים, ויתרמו לעליית מפלס הים [ 3]. אילו כל קרחוני היבשה הקטנים שנשארו בעולם היו מפשירים, פני הים היו עולים בכ-50 ס"מ. עד כמה ההתפשטות התֶרמית תגביה את פני הים בעתיד? תלוי עד כמה המים ימשיכו להתחמם. יותר מכול, עלולים להשפיע משטחי הקרח הגדולים של העולם, הנמצאים בגרינלנד, במערב אנטארקטיקה ובמזרח אנטארקטיקה. אילו משטח הקרח הגרינלנדי היה מפשיר לגמרי, היה מפלס האוקיאנוסים עולה בכשבעה מטרים; הפשרה של משטח הקרח במערב אנטארקטיקה הייתה מעלה את המפלס בחמישה מטרים, והפשרת המשטח שבמזרח אנטארקטיקה - ב-53 מטרים! זו הסיבה שרבּים מהגלַסיוֹלוֹגים (מדענים החוקרים קרח) בַּעולם מתמקדים בשינויים שההתחממות הגלובלית מחוללת באנטארקטיקה ובגרינלנד.

איך עלולה הפשרה של משטחי הקרח להעלות את פני הים?

כפי שתראו ב איור 2, שלושת משטחי הקרח - במערב אנטארקטיקה ובמזרחה ובגרינלנד - שונים זה מזה, ומגיבים אחרת להתחממות הגלובלית. בגרינלנד, הקרח מפשיר בעיקר בגלל מגע עם אוויר חמים, והמים שנוצרו זורמים לאוקיאנוס. במערב אנטארקטיקה, משטח הקרח מונח על אדמה השקועה עד שני ק"מ תחת פני הים, ולכן הוא נקרא "משטח קרח ימי". מכיוון שהמים באוקיאנוס נוגעים בקצה משטח הקרח, הטמפרטורה שלהם קובעת אם הקרח יפשיר ובאיזו מידה. במזרח אנטארקטיקה, רוב משטח הקרח מונח על קרקע שמעל פני הים. מכיוון שהקור שם עז מאוד, משטח הקרח הוא עתיק ביותר - עד 14 מיליון שנה! בגלל גודלו העצום, אפילו הפשרה של אחוז קטן ממנו עלולה להעלות במידה משמעותית את פני האוקיאנוס בכל העולם.

איור 2 - A. אובדן קרח בגרינלנד, בגלל הפשרה ישירה של הקרח על-ידי אוויר חמים, וזרימת המים אל האוקיאנוס.

B. שינויים בגובה פני הקרח בגרינלנד, לפי מדידות לוויין. האזורים שאיבדו כמויות גדולות של קרח מסומנים באדום, והכמויות הגדולות ביותר מסומנות במסגרות. C. שינויים בגובה פני הקרח באנטארקטיקה, לפי מדידות לוויין. האזורים שאיבדו כמויות גדולות של קרח מסומנים באדום, והכמויות הגדולות ביותר מסומנות במסגרות. D. אובדן קרח באנטארקטיקה, בגלל מי האוקיאנוס המפשירים את משטח הקרח ואת מדפי הקרח הצפים. באנטארקטיקה זורמים מי האוקיאנוס החמימים יחסית מתחת למדף הקרח הצף ומפשירים אותו מלמטה. כתוצאה מכך, גם משטח הקרח הנמצא על הקרקע מאבד קרח.

בכל משטח קרח יש זרימה איטית מאוד של קרח מהמרכז לקצוות. הקרח שבקצוות מפשיר או מתפרק לקרחונים, וממשיך אל האוקיאנוס. במקביל גם מצטבר על הקרחון שלג, שמגדיל אותו. ההפרש בין כמות הקרח שהמשטח מאבד לבין השלג שהוא צובר קובע כמה ישפיע על מפלס פני הים. אבל שינויים בזרימת הקרח יכולים להשפיע במהירות גם על כמות הקרח המגיעה למי האוקיאנוס - ולכן על מפלס פני הים.

במערב אנטארקטיקה ובחלקים מסוימים של מזרח אנטארקטיקה, הקרח המונח על הקרקע מוקף במדפי קרח צפים בעובי של מאות מטרים. הם תומכים במשטח הקרח מן הצדדים, ושומרים שיישאר במקומו. אם מדפי הקרח יפשירו, הנוזלים עצמם אמנם לא יעלו את מפלס הים - כי המדפים ממילא דוחים כמות מים שוות-ערך למשקלם - אבל משטח הקרח הצמוד אליהם יאבד את התמיכה, מה שעלול להגביר את זרימת הקרח ואת כמות הקרח המגיעה לאוקיאנוס, ואז מפלס המים אכן יעלה.

אגב, צריך להבדיל בין משטחי קרח ומדפי קרח לבין - שכבת קרח דקה מאוד (מטר עד שני מטר) המכסה את האוקיאנוס הקר בקטָבים. קרח הים באזור הארקטי הולך ופוחת כבר כמה עשורים בגלל ההתחממות הגלובלית. גם הוא, כמו מדפי הקרח, צף ממילא במים ולכן אינו מעלה את המפלס כשהוא מפשיר - אבל העובדה שהוא מפשיר כבר כמה עשורים היא חשובה, כי היא מצביעה על התחממות האזור הארקטי.

האם מפלס פני הים השתנה בעבר?

מפלס פני הים השתנה באופן טבעי בעבר, בעיקר בגלל גדילה והפשרה של משטחי קרח גדולים ב []. בשיא עידן הקרח האחרון (לפני כ-20,000 שנה), מפלס הים היה נמוך בכ-120 מטר משהוא כיום! במהלך ההתחממות הגלובלית הטבעית שהחלה אחר כך ונמשכה עד לפני כ-10,000 שנה, מפלס הים עלה ב-1.2 ס"מ לשנה, ובהדרגה הפסיק לעלות. במשך התקופה הזו היו גם כמה "קפיצות" בקצב - למשל, לפני כ-14,000 שנה הקֶצב עלה לכשלושה ס"מ בשנה, בגלל הפשרת משטחי הקרח. הפעם האחרונה שהאקלים על פני כדור הארץ היה דומה לאקלים של היום הייתה הרבה קודם, לפני 120,000 שנה, בין שני עידני קרח. בתקופה ההיא היה מפלס הים גבוה לפחות בשישה מטרים משהוא כיום, כנראה משום שחלקים ממשטחי הקרח בגרינלנד ובמערב אנטארקטיקה היו קטנים יותר [ 4].

העובדות ההיסטוריות האלה מרתקות כי הן מראות שמפלס הים מסוגל להשתנות במידה ניכרת בגלל התחממות גלובלית, ושקצב השינוי עלול עוד להתגבר מאוד.

איך משתנה הקרח כיום?

בתחילת שנות התשעים החלו לוויינים למדוד את מפלס האוקיאנוס ואת משטחי הקרח בעולם [ 2]. כך התגלה שמשטחי הקרח הולכים ומאבדים מסה בדרכים שונות. בגרינלנד, במחצית הדרומית של משטח הקרח, יש הפשרה של פני השטח בגלל ההתחממות הגלובלית. במזרח אנטארקטיקה יש כמה אזורים בקצוות של משטחי הקרח המאבדים קרח בגלל מי האוקיאנוס החמימים יחסית, אבל עדיין לא בכמויות משמעותיות. השינויים הגדולים והמדאיגים ביותר נמדדו במערב אנטארקטיקה. במשך 20 השנים האחרונות, גרמה הטמפרטורה החמימה-יחסית של מי האוקיאנוס באזור זה לנסיגה של עשרות קילומטר בקצוות של חלק מהקרחונים. יש מדענים המאמינים שמשטח הקרח במערב אנטארקטיקה כבר החל להתפרק [].

באמצעות לוויינים אפשר גם למדוד את ההתפרקות הפתאומית של מדפי קרח באזורים שונים של אנטארקטיקה. במהלך עשרים השנים האחרונות, חלק מהמדפים האלה התמוטטו במהירות רבה (תוך כמה ימים), וכתוצאה מכך התגברה מיד זרימת הקרח לאוקיאנוס.

האם ההתחממות הגלובלית, שבני האדם גורמים לה, היא הסיבה לשינויים במשטחי הקרח?

אין כמעט ספק שהשינויים בגרינלנד הם תוצאה של התחממות גלובלית, ושטמפרטורות האוויר העוֹלות ממיסות את השלג והקרח. ההתחממות הגלובלית תגרום גם להתפשטות תֶרמית של האוקיאנוס והפשרה של קרחוני יבשה קטנים. לעומת זאת, לשינויים באנטארקטיקה אין קשר חד-משמעי לבני אדם ולמעשיהם. מי האוקיאנוס שגרמו להפשרת קרח באנטארקטיקה התחממו כנראה כבר לפני מאות שנים. מצד שני, הם משפיעים על הקרח בגלל זרמים מסוימים באוקיאנוס, וייתכן שהזרמים האלה השתנו לאחרונה בגלל שינויים בתנאים האטמוספריים - למשל כיוון הרוח. הדמיית מחשב הראתה שזרמי האוקיאנוס באזור חשוב במערב אנטארקטיקה עלולים להשתנות בהמשך המאה, בגלל התחממות גלובלית הנובעת מפעילויות של בני אדם []. השינוי בזרמי האוקיאנוס עלול לגרום לחלקים גדולים ממשטח הקרח במערב אנטארקטיקה להפשיר מהר יותר, בגלל המגע של הקרח עם מים חמימים יחסית. קצב ההפשרה של מדפי הקרח במספר אזורים באנטארקטיקה קשור כנראה להתחממות הגלובלית. אם היא תימשך, מדפי הקרח בכל היבשת עלולים להיפגע. המדענים מודאגים מכך כי במקרה כזה, משטח הקרח של מערב אנטארקטיקה עלול להיחשף למי אוקיאנוס חמימים יותר ולהתחיל להפשיר גם הוא.

מה יהיו השינויים במפלס הים בעתיד?

בגלל העלייה בפני הים בשנים האחרונות, ובגלל ההתחממות הגלובלית, המדענים די בטוחים שהעלייה תימשך בעשורים הקרובים, עם הפשרתם של קרחונים ומשטחי קרח נוספים והתפשטות תֶרמית של מי האוקיאנוס.

ב-2013 יצא דו"ח של קבוצה בשם "הפאנל הבין-ממשלתי לשינוי האקלים" (IPCC). נכתב בו שבמצב של "עסקים כרגיל" (הכוונה למצב שבו נמשיך לשרוף דלק מאובנים כפי שאנו עושים היום), הפשרת משטחי הקרח בעולם תעלה את מפלס הים ב-3.5 עד 36.8 ס"מ עד שנת 2100. אם לוקחים בחשבון גם את השפעות ההתפשטות התרמית והפשרת הקרחונים, מפלס הים עלול לעלות עד שנת 2100 במטר שלם!

באותו זמן, מפלס הים גם יתחיל כנראה לעלות בקצב מהיר יותר. הפאנל הגיע למסקנה שבמצב של "עסקים כרגיל", הקֶצב יתגבר ב-0.7 עד 1.6 ס"מ לשנה, ויהיה דומה לקצב עליית פני הים בסוף עידן הקרח האחרון. אפילו אם נצליח במשך העשורים הקרובים להוריד לאֶפס את פליטת גזי החממה, פני הים צפויים לעלות עד שנת 2100 בארבעים ס"מ לפחות.

איך תשפיע עליית פני הים על מדינות העולם?

הפשרת משטחי קרח משפיעה באופן שונה על מפלס הים במקומות שונים בעולם []. לכן היא גם תשפיע בדרכים שונות על בני אדם, תלוי היכן הם חיים. בבריטניה, למשל, רגילים כבר להתמודד עם התופעה במשך תקופות קצרות, בייחוד במקרים של סערות משולבות בגאות טבעית גבוהה מהרגיל. אם המסקנות של הפאנל הבין-ממשלתי נכונות, צריך לקחת בחשבון שבזמנים כאלה מפלס המים עלול לעלות עוד יותר בעתיד. המשמעות היא שבעשורים הבאים, גאות מסוכנת תהיה נפוצה יותר והרסנית יותר משהייתה עד כה.

באזורים חקלאיים ליד החוף, הצפות של מי ים עלולות להמליח את האדמה ולפגוע בפּוֹריוּת שלה. הם גם עלולים לחדור למאגרים של מי תהום, שהם מקור חשוב למֵי שתייה ולהשקיית יבולים חקלאיים.

בערי חוף, העלייה במפלס פני הים תגרום להצפות תכופות יותר של בתים ובתי עסק. נשמע אולי הגיוני להרחיק את היישובים מאזורים של הצפות מזיקות, אם אנחנו כבר צופים אותן מראש; אבל הקמת יישוב חדש היא יקרָה כל כך, שסביר יותר שננסה להגן על היישובים הקיימים. ייתכן שנצטרך לבנות לאורך החוף חומות בגובה כמה מטרים, כי הרחובות יהיו נמוכים יותר מפּני הים ההולכים ועולים.

סיכום

כבר מ-1850 נערכות מדידות של עליית פני הים במקומות שונים בעולם. בינתיים עלו פני האוקיאנוסים ב-20 ס"מ, בגלל ההתחממות הגלובלית הנגרמת מפליטת גזי חממה כאשר אנו שורפים פחם, נפט וגז. אבל השינויים שהתרחשו מאז 1850 הם קטנים בהשוואה לשינויים שקָרו בזמנים קדומים יותר. בעידן הקרח שלפני 20,000 שנה, היה מפלס הים נמוך ב-120 מטרים משהוא כיום. מכך אפשר להבין שני דברים: 1. שמפלס פני הים מסוגל להשתנות במידה משמעותית, ו-2. שכאשר האקלים מתחמם, הקרח מפשיר ומפלס פני הים עולה. הוא ימשיך לעלות, אולי אפילו במטר שלם עד סוף המאה, אם לא נצמצם את פליטת גזי החממה. העלייה במפלס פני הים תציב בעיות חמורות בפני 250 מיליון בני האדם החיים קרוב לים. היא תשפיע על יכולתנו לגדל יבולים בשדות ליד החוף, תקשה על שמירת האיכות של מי השתייה, ותשנה את האופן שבו אנחנו חיים ביישובים שלנו ומפתחים אותם.

מילון מונחים

הצהרת ניגוד אינטרסים

המחברים מצהירים כי המחקר נערך בהעדר כל קשר מסחרי או פיננסי שיכול להתפרש כניגוד אינטרסים פוטנציאלי.

# data[].attributes.attachment_link.title
שינויים במפלס הים - מדוע הם מדאיגים?

# data[].attributes.attachment_link.description
כ-250 מיליון איש בעולם חיים ליד חופים, בגובה של פחות מחמישה מטרים מעל פני הים. שינויים במפלס פני הים משפיעים על בני אדם כאשר המים מציפים את היבשה. זה קורה בדרך כלל כאשר מי הים גואים מאוד ולא נשאר בו מקום למי הנהרות הזורמים אליו, או בזמן סופה.

# data[].attributes.headline
עליך להתבונן במצגת המצורפת ובה מספר פתרונות לתחבורה ברת קיימא. יש לבחור את הפתרון המתאים ביותר בעיניך לעיר מגוריך. יש לכתוב פוסט קצר המסביר מדוע בחרת דווקא בפתרון זה ולהסביר באילו צעדים יש לנקוט כדי להביאו לידי מימוש.

# data[].attributes.subject
עליך להתבונן במצגת המצורפת ובה מספר פתרונות לתחבורה ברת קיימא. יש לבחור את הפתרון המתאים ביותר בעיניך לעיר מגוריך. יש לכתוב פוסט קצר המסביר מדוע בחרת דווקא בפתרון זה ולהסביר באילו צעדים יש לנקוט כדי להביאו לידי מימוש.

# data[].attributes.headline
עליך לכתוב מכתב לגרטה ובו יש לפרט מה ברצונך לשנות בהתנהגותך כדי להשפיע לטובה על מצב האקלים הגלובלי

# data[].attributes.subject
עליך לכתוב מכתב לגרטה ובו יש לפרט מה ברצונך לשנות בהתנהגותך כדי להשפיע לטובה על מצב האקלים הגלובלי

# data[].attributes.headline
כדור הארץ והסביבה יחידה א': ההתחממות הגלובאלית, עמ' 40-7

# data[].attributes.subject
כדור הארץ והסביבה יחידה א': ההתחממות הגלובאלית, עמ' 40-7

# data[].attributes.attachment_link.title
קראו בכותר - כדור הארץ והסביבה : ספר לימוד בגאוגרפיה ופיתוח הסביבה

# data[].attributes.attachment_link.description
ספר דיגיטלי באתר כותר. ספר הלימוד 'כדור הארץ והסביבה' נועד לתלמידי כיתות יא-יב שבחרו בתחום התמחות זה במסגרת המגמה לגאוגרפיה ופיתוח הסביבה. ספר הלימוד הוא פרי עבודה רבת שנים, שנטלו בה חלק אנשי אקדמיה בתחומי הגאוגרפיה, מדעי הסביבה ומדעי כדור הארץ; אנשי מנהל ממשרדי ממשלה שונים (משרד החינוך, משרד החוץ והמשרד להגנת הסביבה); מומחים בתחום הפיתוח והעיצוב של תכניות לימודים; וכן מדריכים, מורים ותלמידים.

# data[].attributes.headline
כדור הארץ - סביבה, אדם יחידה 1, פרק ו': השפעת האדם על האטמוספרה, ההתחממות הגלובאלית, עמ' 140-130

# data[].attributes.subject
כדור הארץ - סביבה, אדם יחידה 1, פרק ו': השפעת האדם על האטמוספרה, ההתחממות הגלובאלית, עמ' 140-130

# data[].attributes.attachment_link.title
קראו בכותר - כדור הארץ : סביבה, אדם - פרקים בגאוגרפיה פיזית לחטיבת הביניים

# data[].attributes.attachment_link.description
ספר דיגיטלי באתר כותר. הספר מקנה מושגי יסוד ותהליכים פיזיים המתרחשים בחלל ובכדור הארץ, מקומו של כדור הארץ בחלל, תהליכים ותופעות המעצבות את הנוף. יחסי גומלין בין תופעות. הספר כולל ארבע יחידות: 1. החלל, גרמי השמיים ומיקומו של כדור הארץ. 2. מזג אוויר, אקלים, מערכות אקלים ואזורי אקלים 3.