# data[].attributes.body
https://www.ipe.muni.cz/public/czech-earthquakes

# data[].attributes.attachment_link.title
Jak vzniká zemětřesení – NEZkreslená věda II

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
ČT24 - Nejdůvěryhodnější zpravodajský web v ČR - Česká televize

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Na přelomu let 1985 a 1986 zasáhl zemětřesný roj Chebsko a nejsilnější otřes dosáhl na desetibodové Richterově škále hodnoty 4,6. „Zemětřesný roj ze zimy 1985 až 1986 je doposud nejvýznamnější přístroji zaznamenané zemětřesení v České republice. Nejsilnější otřes z tehdejší série byl 21. prosince 1985 s magnitudem 4,6. Tehdy praskaly zdi domů, řítily se chatrnější komíny, tvořily se škvíry mezi panely, padala omítka," uvádí Jan Šílený z Geofyzikálního ústavu Akademie věd ČR.

Největší škody tehdy způsobil jev v obcích Skalná, Dolní Žandov, Nový Kostel a Plesná, kde bylo poškozeno přibližně 15 procent domů. Na mnoha místech se také dočasně ztratila voda ve studních. Sílu tehdejších otřesů pocítili lidé téměř v celých Čechách.

Zemětřesení v Česku

Mírná zemětřesení jsou na západě Čech poměrně běžná. Ta silnější se ale opakují po několika letech. Roj z podzimu roku 2000 s nejsilnějšími jevy o magnitudu 3,2 byl sice slabší a nezpůsobil žádné majetkové škody, avšak pociťované otřesy se opakovaly po dobu tří měsíců.

Rekordním otřesům roje z let 1985 a 1986 se téměř vyrovnaly nejsilnější jevy z 31. května 2014, jemuž bylo přiřazeno magnitudo 4,5. Zemětřesení tehdy vyvolalo poměrně silné pohyby půdy. Největší škody vznikly v obci Stříbrná severně od Kraslic, ale celkové nahlášené škody byly mnohem menší než v roce 1985. Zemětřesení lidé pociťovali až ve vzdálenosti větší než 150 kilometrů od epicentra, a to hlavně ve výškových budovách.

Odborníci z Ústavu struktury a mechaniky hornin Akademii věd České republiky dlouhodobým zkoumáním letos zjistili, že v posledních 20 tisících letech docházelo na našem území, konkrétně v Dolním Slezsku či v západních Čechách, k zemětřesením o magnitudu až 6,5 Richterovy stupnice. Dosud se přitom mělo za to, že v Česku se takto silná zemětřesení v minulosti nevyskytovala. Zdokumentovány byly dosud otřesy země o síle nejvýše 5 stupňů Richterovy škály. Poznatky o těchto objevech, ale i mnohé další o historické i současné zemětřesné činnosti v ČR i ve světě, vědci prezentovali v pondělí 25. září 2017 na semináři Prehistorická a současná zemětřesná aktivita v České republice.

Kde u nás hrozí zemětřesení?

Česká republika má díky své geotektonické struktuře velmi slabou seismickou aktivitu - zemětřesení se u nás tedy díky existenci bloku Českého masivu u nás objevují zřídka a když už, tak slabá.

Objeví-li se, pak jen na obvodové části Českého masivu. Geologové přitom předpokládají, že příčinou zemětřesení u nás je tlak alpského systému na „náš" stabilizovaný blok. Nejčastější zemětřesení jsou ta, kdy naše území zasáhnou silnější zemětřesení ze zahraničí, především z východoalpské seismicky aktivní oblasti (tedy Rakouska a Itálie), z Pannonské pánve (Maďarska), případně odjinud.

Kromě těchto „přirozených" zemětřesení se i na našem území objevují seismické jevy, které způsobil člověk. Jde hlavně o důlní otřesy, které jsou spojené s oblastmi s intenzivní nerostnou těžbou.

Kraslické roje

„Územím s nejvýraznější vlastní seismickou aktivitou je Kraslicko v západních Čechách - na sever od Chebu. Pro tuto oblast je typický výskyt seismických otřesů v sériích trvajících několik dní i týdnů. Říká se jim zemětřesné roje. Uvolňování seismické energie probíhá formou slabých mikrootřesů, kterých lze zaznamenat denně desítky. Série kulminuje silnějším zemětřesením, po němž opět aktivita doznívá řadou slabých otřesů. Tyto roje se opakují v intervalech zpravidla několika desítek let," uvádí Marek Křížek (PřF UK v Praze) v odborném časopise Geografické rozhledy.

„ Ve 20.století byly na Kraslicku zaznamenány významnější zemětřesné roje v roce 1908, na přelomu let 1936-37 a 1985-86. Intenzita zemětřesení v ohnisku dosahuje maximálně hodnoty 7 podle 12stupňové makroseismické stupnice MSK-64, používané v Evropě. Intenzita 7 představuje možnost mírného poškození budov (trhliny v omítce, opadávání střešní krytiny a pod.). Makroseismické pole kraslických zemětřesení je omezeno na nejzápadnější část území České republiky mezi jižním výběžkem Krušných hor a Smrčinami. Jen výjimečně bývá pozorován maximální otřes zemětřesného roje i dále na východ."

# data[].attributes.attachment_link.title
V minulosti zasahovala území Česka zemětřesení o síle 6,5 stupně. Kde hrozí dnes?

# data[].attributes.attachment_link.description
Co se týče zemětřesení, mohou se obyvatelé České republiky cítit v bezpečí. Tento jev se zde ve své smrtící a ničící podobě takřka nevyskytuje. Slabší zemětřesení jsou však v Česku zaznamenávána poměrně často. To nejsilnější za posledních 100 let o síle 4,6 Richterovy škály postihlo západ Čech před více než třiceti lety, 21.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Zemětřesení je jedním z nejničivějších přírodních jevů Země.
Klíčová slova
zemětřesení, desková tektonika, seismograf, epicentrum, hypocentra, zemská kůra, tektonická deska, zemětřesení odolná konstrukce, sopečná činnost, vlna, Tsunami, fyzické geografie, zeměpis

# data[].attributes.attachment_link.description
Zemětřesení je jedním z nejničivějších přírodních jevů Země. Klíčová slova zemětřesení, desková tektonika, seismograf, epicentrum, hypocentra, zemská kůra, tektonická deska, zemětřesení odolná konstrukce, sopečná činnost, vlna, Tsunami, fyzické geografie, zeměpis

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skupinka lidí Homo erectus si na ohništi opéká ulovenou kořist. Plamen svítí do tmy a ozařuje také opodál si hrající hlouček dětí. Vtom se nedaleko ozve výbuch. Světlo z ohniště rázem pohlcuje mnohem silnější záření. Z probouzející se sopky nečekaně šlehá láva a vzápětí padá zpět do kráteru. Jde naštěstí o vcelku mírný výbuch, takže se lidé po chvíli uklidní a jen fascinovaně hledí na nevšední přírodní divadlo.

Možná právě takto vypadala erupce Železné hůrky, nejmladší sopky u nás. Nachází se poblíž Chebu a činná byla před 288 tisíci lety. Od ní se vzdušnou čarou 15 kilometrů nalézá Komorní hůrka. Té je mezi 400 a 800 tisíci lety. Z geologického pohledu jsou obě sopečnými miminky, která jako by se narodila včera. „Pokud jejich erupci tehdy skutečně sledovali lidé, byli jistě překvapeni, když to začalo soptit," říká Jan Mrlina z Geofyzikálního ústavu AV ČR.

Komorní hůrka na Chebsku patří mezi naše nejmladší sopky.

Ve srovnání s tím byl výbuch Řípu, který dnes vnímáme spíš jako „národní kopec" než „národní sopku", o poznání mohutnější. Převažovala v něm explozivní činnost na úkor výlevů lávy. V době před 25 miliony lety, kdy Říp soptil, ale lidé ještě nežili. Kdyby tomu tak bylo, nejspíš by vyděšeně utíkali co nejrychleji do bezpečí.

Chebsko se chvěje
Na našem území sopky vybuchovaly už před 600 až 700 miliony lety. Z tohoto období pocházejí kopce v jihozápadních Čechách, které tímto způsobem vznikaly. Vulkanické pruhy se táhnou od Kdyně až k Mělníku. Lidé většinou ani nevědí, že jde o vyhaslé sopky. Hojně se vulkány probouzely ve třetihorách, tedy před 66 miliony lety až zhruba do 2,5 milionu let, zejména v oblasti severozápadních Čech. Vulkanologové ji nazývají ohárecký rift. Je dlouhý 280 kilometrů a táhne se od severu Čech jihozápadním směrem až k Chebu, kde se nacházejí nejmladší sopky, zmíněné v úvodu. Rift je geologická zlomová struktura, ve které se může rozpínáním zemské kůry vytvořit místo pro průnik magmatu.

Oblast kolem Karlových Varů a Chebu se stále chvěje. Seizmologicky je to naše nejaktivnější území. Kupříkladu před dvěma roky zde zemětřesení o síle zhruba čtyř stupňů Richterovy škály poničilo stropy v domech, lidem padaly knihy z polic a obrazy ze zdí. Vyskytují se tady zemětřesné roje, které sestávají z velkého množství slabších, rychle po sobě následujících otřesů. Trvají několik dní až několik měsíců.

Gravimetrie je stěžejní metodou pro výzkum fyzikálních vlastností hornin, zejména sopek.

Nejsilnější zemětřesení za posledních sto let mělo sílu 4,6 stupně a nastalo 21. prosince 1985. „Tehdy praskaly zdi domů, řítily se chatrnější komíny, tvořily se škvíry mezi panely, padala omítka," popisuje Jan Šílený z Geofyzikálního ústavu AV ČR. Země je tu zkrátka živá.

Mine nás to, naštěstí
V oblasti Karlovarska a Chebska vyvěrají minerální vody s oxidem uhličitým, který stoupá z hloubky až 40 kilometrů. Velmi pravděpodobně tam jsou i aktivní magmatické krby, což jsou místa se žhavou lávou. Přesto podle odborníků není současná situace v zemské kůře v západních Čechách pro výstup magmatu příznivá.

Žádná tuzemská sopka v současnosti není svému okolí nebezpečná. S velkou pravděpodobností se dnešní generace soptění u nás nedožijí. Byť by si geologové nějakou tu erupci z odborného pohledu jistě užili, pro nás ostatní je to dobrá zpráva.

Lidé vzpřímení, kteří před stovkami tisíc let sledovali výbuch Železné hůrky, tak byli nejspíš posledními „Čechy", kteří viděli na našem území chrlit lávu ze sopky. Jestli tu někdy vznikne nová sopka, stane se tak možná zase až za stovky tisíc let.
Světová nej...
Nejznámější - Sopka Vesuv v roce 79 n. l. zasypala lávou a kameny nedaleké starořímské Pompeje včetně několika dalších měst. Už léta před výbuchem se v okolí otřásala země, lidé byli na otřesy zvyklí. Jako předzvěst ničivé erupce vyschly na začátku října všechny studně ve městě. A pak - 24. října - došlo k obrovskému vulkanickému výbuchu. Ještě ráno se nic nedělo. V poledne vyšlehly ze sopky vysoké plameny a později kužel popela, pemzy a zplodin, který pokryl okolí.

Vesuv vedle Pompejí zničil i blízké město Herculaneum.

Největší - Na indonéském ostrově Sumbawa leží činný vulkán Tambora. Vrcholovou část tvoří mohutný kráter o průměru sedm kilometrů, jehož nejvyšší stěna dosahuje nadmořské výšky 2851 metrů. Sopka se zachvěla sérií erupcí, které vyvrcholily 10. dubna 1815. Výbuch byl slyšet i na ostrově Sumatra, vzdáleném více než dva tisíce kilometrů. Kouř dosáhl výšky 44 kilometrů, spad popela zaznamenali až 1300 kilometrů daleko.

Nejnovější - Indonésie je tektonicky jednou z nejaktivnějších oblastí světa. Mezi ostrovy Jáva a Sumatra se nachází sopka Krakatoa, jejímž názvem se inspiroval Karel Čapek pro svůj román Krakatit. Dne 22. prosince 2018 v devět večer místního času došlo k erupci, při níž se sopečný kužel během pouhých dvou minut zhroutil do moře. Následkem toho došlo k tsunami, která se prohnala napříč Sundským průlivem. Sopka o sobě dala vědět i letos.

Jak vulkány vznikají a jaká nej mají české sopky, se dozvíte v aktuálním čísle časopisu AΩ / Věda pro každého.
Připravil: Jan Klika, Divize vnějších vztahů SSČ AV ČR
Foto: Shutterstock, archiv Geofyzikálního ústavu AV ČR
AΩ 2/2020 (verze k listování)
AΩ 2/2020 (verze ke stažení)

# data[].attributes.attachment_link.title
Vulkanická činnost v Česku. Nehrozí u nás výbuch sopky?

# data[].attributes.attachment_link.description
Skupinka lidí Homo erectus si na ohništi opéká ulovenou kořist. Plamen svítí do tmy a ozařuje také opodál si hrající hlouček dětí. Vtom se nedaleko ozve výbuch. Světlo z ohniště rázem pohlcuje mnohem silnější záření. Z probouzející se sopky nečekaně šlehá láva a vzápětí padá zpět do kráteru.

# data[].attributes.body
super mapa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Na později

Během zemětřesení 11. března 2011 poklesly některé části Japonska asi o metr do moře. Následná tsunami tím pádem překonávala o to nižší zábrany vlnolamů a dostala se do vnitrozemí hlouběji, než je obvyklé. Ten den přišlo o své domovy na 400 tisíc Japonců. Nejvyšší vlna tsunami měla skoro 39 metrů (v prefektuře Iwata). Spousta míst, do té doby pokládaných za bezpečné úkryty před tsunami, neměla ten den nejmenší šanci obstát.

# data[].attributes.attachment_link.title
Den nejsilnějšího zemětřesení v dějinách Japonska (11. březen 2011) | Slavné dny | TelevizeSeznam.cz

# data[].attributes.attachment_link.description
Během zemětřesení 11. března 2011 poklesly některé části Japonska asi o metr do moře. Následná tsunami tím pádem překonávala o to nižší zábrany vlnolamů a dostala se do vnitrozemí hlouběji, než je obvyklé. Ten den přišlo o své domovy na 400 tisíc Japonců. Nejvyšší vlna tsunami měla skoro 39 metrů (v prefektuře Iwata).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vlny tsunami jsou až několik metrů vysoké vlny s obrovskou ničivou silou.
Klíčová slova
Tsunami, zemětřesení, seaquake, moře, vlna, stěna vlny, tsunami varování, tektonická deska, epicentrum, desková tektonika, katastrofa, příroda, zeměpis

# data[].attributes.attachment_link.description
Vlny tsunami jsou až několik metrů vysoké vlny s obrovskou ničivou silou. Klíčová slova Tsunami, zemětřesení, seaquake, moře, vlna, stěna vlny, tsunami varování, tektonická deska, epicentrum, desková tektonika, katastrofa, příroda, zeměpis

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nestranně
Pomáháme těm, kteří nás potřebují, bez ohledu na jejich původ, náboženské vyznání či politické preference.

Nezávisle
Téměř 100 % našich příjmů pochází od soukromých dárců. Díky nim naši práci a rozhodování neovlivňují zájmy vládních či mezinárodních institucí.

Neutrálně
Během konfliktů nestraníme žádné z válčících stran. Se všemi zúčastněnými vyjednáváme o naší pomoci, abychom mohli ošetřovat a léčit raněné či nemocné, ať už jsou na jakékoliv straně bojové linie.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nestranně Pomáháme těm, kteří nás potřebují, bez ohledu na jejich původ, náboženské vyznání či politické preference. Nezávisle Téměř 100 % našich příjmů pochází od soukromých dárců. Díky nim naši práci a rozhodování neovlivňují zájmy vládních či mezinárodních institucí. Neutrálně Během konfliktů nestraníme žádné z válčících stran.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Inside Fukushima Daiichi~This is a virtual tour of the decommissioning site.~｜Tokyo Electric Power Company Holdings, Incorporated

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Drag the screen for a 360° view.

Close

GGreen ZoneRegular Uniform Area

YYellow ZoneProtective Clothing and a Full or Half-Face Mask Area

RRed ZoneProtective Clothing and a Full-Face Mask Area

Main work items for the decommissioning underway are picked up and introduced.

1.Fuel debris removal

Fuel in the reactor pressure vessel (RPV) that solidified once again after melting and falling is referred to as, "fuel debris."
We are conducting various investigations in preparation for the removal of this fuel debris.
This content shows fuel debris investigations that have been conducted at Units 1~3.

2.Fuel removal

Spent fuel that was used in the course of energy production is stored in the spent fuel pools in the reactor buildings.
We are therefore engaged in preparations to remove fuel from the spent fuel pools.
This content shows fuel removal from Unit 3, which began in April 2019.

3.Contaminated water countermeasures

At 1F, various contaminated water countermeasures are being implemented in order to reduce the amount of contaminated water being generated.
This content shows initiatives to "remove" contamination sources and "isolate" water from contamination sources.

4.Radioactive waste

Rubble, etc. generated during the course of decommissioning is treated as radioactive waste.
The waste is sorted by type and the dose level and stored on site at 1F.
This content shows new facilities that have been built to store and dispose of radioactive waste in even safer ways, and also the site of future construction of waste-related facilities.

5.Work environment

At 1F we're making improvements to the labor environment to enable all workers to safely engage in decommissioning tasks with peace of mind.
This content shows the large rest house and workers going about their duties in the new administration office building.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
the fukushima daiichi nuclear power station

# data[].attributes.attachment_link.title
Inside Fukushima Daiichi~This is a virtual tour of the decommissioning site.~｜Tokyo Electric Power Company Holdings, Incorporated

# data[].attributes.attachment_link.description
Drag the screen for a 360° view. Close GGreen ZoneRegular Uniform Area YYellow ZoneProtective Clothing and a Full or Half-Face Mask Area RRed ZoneProtective Clothing and a Full-Face Mask Area Main work items for the decommissioning underway are picked up and introduced.