# data[].attributes.body
Grupp 3:
Jessica Lind, Anna-Karin Norström, Gerd Elmander, Christoffer Törnbäck, Torbjörn Broomé, Alinée Candan, Christina HanssonJohansson, Petra Jerna, Karin Hallhagen Bagby, Eva Relfsson
Grupp 3, 2, 1

Svårt att skilja ut insatser, de hänger alla ihop.

Viktigast är att tänka ”hur gör vi?”

Rektorerna behöver stärkas som grupp.

Det är viktigt att komma ihåg att eleverna i grundskoleförvaltningen är medborgare i stadsdelarna. De kan inte släppa barnen!

Viktigast att prioritera är:
Grupp 3: samarbete med lärosäten och att renodla uppdraget

Grupp 2: renodla uppdraget, samarbete med lärosäten, stärka stadens arbete för att öka andelen behöriga…

Grupp 1: samarbete med lärosäten, göra skolor med stora utmaningar till attraktiva…, hur gör man för att underlätta det första året

Kultur

Jobba med tillit.

Positiv marknadsföring, ”ett annat eko”: det är inte tråkigt att vara lärare, goda exempel. Då måste man också kunna styra uppdraget.

Hjälpas åt över staden med vad man kan sälja in skolan med.

Hitta bedömningssystem som utgår från de framsteg skolan gör, även om man har låg måluppfyllelse i hårda siffror räknat. Ge cred för det som är bra. Synliggöra förädlingskurvan, ”vi klarade av att göra det där lilla”.

Stödprocesser och -avdelningar

Kan HR hjälpa till när det gäller att få behöriga lärare på skolor med stora utmaningar?

Staden hitta strategi för att fördela behöriga lärare.

Hur ska stödprocesserna se ut för att lärarna ska kunna fokusera?

Vi glömmer ofta att utvärdera, tänk på att utvärdera också våra stödprocesser.

Kvaliteten i kontakten mellan lärare och elev ska stärkas, titta då på allt stöd och alla processer, är de nödvändiga?

Får vi hjälp av förvaltningen med att göra nulägesanalyser och koppla till forskning?

Få hjälp att identifiera framstegen.

En kommunikationsavdelning som lyfter det som är bra och pumpar ut det.

Identifiera faktorer som får folk att flytta eller stanna. Inte bara hög måluppfyllelse, utan också att det krävs starkt engagemang eller att man får tillfälle att möta utmaningar.

Ekonomi:

Det har varit snudd med de olika ”lyften”, de lärare vi har måste flytta för att få högre lön.

För obehöriga är inte lönen en morot för att utbilda sig, rektor har redan tvingats sätta ganska hög lön.

Man kan inte skylla på lönen längre, åtminstone de som bytt skolor har höga löner numera.

Önskningar:

I slutändan är det en ekonomisk fråga, har man till exempel råd att skicka lärare på utbildning? Att läsa och få betalt är en förmån, det bör vara lika över staden.

Vi har möjlighet att renodla uppdraget om vi har ekonomiska förutsättningar.

Man behöver en transparens runt varför vissa skolor har ett visst stöd för att skapa förståelse för detta.

Insatserna är inget jag som rektor kan prioritera. Jo, renodla uppdraget om vi har resurser…

Man behöver ha något uppifrån, till exempel ”ni får tilldelat lärarassistenter”.

Lösningar:

På samma budget kan man anställa färre lärare och fler andra yrkeskategorier.

Vissa lärare kan ha fler lektioner, men inget mentorskap. Å andra sidan kan det finnas elever som behöver ha sin mentor i ämnena. Det kan också finnas en motsättning med det kompensatoriska uppdraget, där man jobbar mycket med familjen. Fokuserar man bara på undervisningen kan relationerna bli lidande (ex ämneslärare i fyran, där relationerna blir svagare än i trean och eleverna har svårt att klara det)

Ta bort rastvärdskap

Dra nytta av andras erfarenheter:

Titta på de skolor där man gjort ekonomisk satsning, var har det gett resultat? Utvärdera de insatserna.

Identifiera välskötta skolor i ”svåra” områden som har lätt att få personal och se hur de gör.

Vem?

Vem gör lärarnas bortplockade uppgifter? Lärarassistenter?

Anställa andra yrkesgrupper, till exempel socionomer, socialpedagoger för att avlasta arbetsuppgifter. De behöver då en tydlig arbetsbeskrivning.

Socialtjänsten behöver göra sitt uppdrag, det är också ett sätt att öka attraktiviteten. Ex från en stadsdel: en SSPF-koordinator på 100% ”som ökat effektiviteten med 400%”.

Rektor vill ha en kontakt på socialtjänsten.

Pensionerade eller nästanpensionerade lärare

Tvålärarsystem, där den ena kan vara en pensionerad lärare.

De sista åren av yrkeslivet finnas som tillgång för nya unga lärare.

Pensionärspoolen: både goda och dåliga erfarenheter.

Om man avtackar en duktig pedagog, be hen fungera som mentor för nya. Kanske över staden?

VFU

Bra VFU

Introduktionsår med metodik och didaktik. Komma på hur man gör för att underlätta det första året.

Det finns utbildning, men det är svårt att få loss pedagoger som ska gå den eftersom den delvis är under skoltid

Motivera duktiga handledare, ge dem möjligheter, till exempel i form av tid.

Forskning/utbildning/kompetensutveckling

Lärarakademi, stärka lärarna där de är, utveckla ämnena över hela staden. Kompetensutveckling som känns som kompetensutveckling.

Input, kollegialt lärande, fortbildning, gemensamma insatser på skolan

Skicka pedagoger på utbildning för gemensam pott.

Viktigt att man har en anknytning till forskning och utveckling, det ger råg i ryggen.

Hur får man nya eller outbildade i skolan att vilja bli lärare?

Vilka andra yrkesgrupper kan vi locka till skolan? Hur ska de utbildas? Vi har fördelen av närheten till högskola och universitet.

En rektor tar upp Dalarna som exempel, man har där gett ekonomiskt stöd till personer som vill bli lärare.

Satsa på validering.

Akademiker utan pedagogisk utbildning, ta ett gemensamt grepp och inventera över staden och se på möjligheter att bli lärare. Ge konkreta erbjudanden.

Det finns redan nu vägar, till exempel Brobyggarna, men det behövs ett gemensamt grepp.

Arbete i utbildningsområdena

Man kanske kan jobba med sitt parområde 1+2, 3+4, 5+6, 7+8 för att få ny energi.

Hur säkrar man VFU:n?

Det pedagogiska ledarskapet är en del av attraktiviteten, om vi får det stöd som är sagt får vi möjlighet att vara pedagogiska ledare!

Rektorsverkstäder, förslag

Input och kompetensutveckling för rektorer, hela rektorsgruppen. Hur organiserar man på bästa sätt för att förstärka elevernas lärande? Prata organisation med varandra. Föreläsare, workshops

Valbart innehåll: workshops med olika innehåll, studiecirklar (gärna korta, kanske tre tillfällen), smörgåsbord.

Vi behöver veta hur vi ska leda pedagogerna.

Hur organiserar ni ert kollegiala lärande? Samtal mellan rektorer.

Teamlärande i rektorsgruppen. Konkreta exempel är viktiga.

Berika varandra med goda erfarenheter.

Behov av att dela upp i ”typskolor”, yrkesgrupper, et cetera.

Få reda på vad som gäller, gärna någon som kommer till exempel från myndighetsavdelningen, vad gäller nu-nu, och sen?

Engagerade frågor

Vad händer nu rent konkret med löneturismen, får jag höja lönen för lärare som kommer från annan skola i kommunen?

Vad görs idag för att stärka arbetet med att fördela behöriga över staden?

Har vi avtal med kranskommunerna?

Övrigt

Det finns ett behov av att definiera lärares primära uppdrag över staden. Lärarna har till skillnad från stödprocesserna inga arbetsbeskrivningar.

66A vårda den, men hur gör man det?

# data[].attributes.body
- renodla rektors uppdrag - behöver förenklas för att vara attraktivt
- system med bitr rektor för att växa in i rollen
- rektorsakademin bra för redan anställda rektorer
- bitr rektor-rollen kan vara väldigt olika, samtidigt är behoven olika, ramarna bör vara gemensamma, renodla ddelegationsordningen
- skuggning/besöka andra för lärande
- stor ledningsgrupp är en fördel, någon att bolla med
- samverkan rektorer emellan, nya konstellationer känns spännande
- handledning, mentorstid avsatt i tjänsten
- delat rektorsskap/ bitr rektor
- noggrann intro, årshjul är en hjälp
- tid avsatt för rektorsutb, tillgodogöra sig den tiden
- förutsättningar/tid för alla moment, t ex verksamhetsplan
- tydliga rutiner
- coach för rektor, speciellt nya i yrket
- Komplext att vara två rektorer
- tydlighet kring vilket stöd man ska ha, hur många medarbetare man max kan ha,
- får fler att våga och orka.
- rektorsverkstad: bra om man sen får välja fokus utefter uppdrag och intresse
- t ex mötas alla 7-9 eller liknande, kategorigrupper
- lönen är en viktig fråga
-

# data[].attributes.body
Dokumentatör. Annika

1. Eniga om att utveckla implementera och följa upp handlingslinjerna. Placering av nya skolor är viktigt att tänka in i framtiden.

2. Svårt för skolan att lösa boendesegregationen i samhället. En central mottagningsenhet värd namnet är ett måste för att det ska bli bra för eleverna (med kartläggning, läkarbesök etc).
Fria skolvalet ska gälla alla elever - föräldrar till elever som erbjuds att skjutsas är inte villiga att låta dem skjutsas.
De skolor som tar emot nyanlända elever ska ha riktigt vassa kompetenser för att ta emot eleverna (ev behov av förberedelseklass, studiehandledning, modersmålsstöd, sva etc),

3. Ökade möjligheter till samverkan mellan skolan, information och kunskapsspridning skolor emellan.

4. Hur får vi ut information till vårdnadshavarna? Rykten gör att vissa skolor har högt söktryck och andra inte utan att det finns reella skäl.
Skolor som ska ta emot nyanlända behöver kunna ha en organisation och kompetenser som kan stötta och utmana eleverna i båda deras språk- och ämneskunskaper. Idag är vissa skolor riktigt bra på detta, men är det rimligt att alla skolor kan ha den kompetensen?

# data[].attributes.body
Organisera kommunikationsvägar hur kan jag som rektor veta att nian elever i 4 a når målen. Hur ser lärmiljöerna ut tydliga stödstrukturer.
Få förutsättningarna för kunna vara ute som en del av det pedagogiska ledarskapet.
Introducera och utveckla de nya rektorerna, superviktigt. Vi kan inte droppa dem direkt utan bra stöd! Allt praktiskt måste sitta på plats från verktyg som mobil, behörigheter m.m. när du får en tjänst som rektor.
Definiera vad pedagogisk ledarskap är. Att vi får en gemensam bild.
Biträdande rektorer eller ledningsstöd blir ett bra steg in i rollen som rektor. Biträdande rektorer ska verkligen fungera som ett stöd till rektor. Borde vara likvärdigt. Ett jämlikt ledarskap är viktigt. En möjlighet att se mer nu när vi är en förvaltning. Titta på elever, medarbetare i behov och andra utmaningar.

Andra insatser som föreslås:
Lönen - attraktionen för lärare kanske inte så stor då lönen ibland inte är större än den de har i dag. En del biträdande rektorer lämnar sina uppdrag och går tbx till te x förstelärartjänsten  då länen kanske var lika eller ibland bättre.
Respektfull löneskillnad bland rektorer.

Arbetsmiljön -  Flexkontot för rektorer -  hålla kolla på det. Känslan av att aldrig vara klar, är inte bra. Hoppas att stödfunktionerna ska kunna ta över en stor del av arbetet.

Uppdragsbeskrivning för rektor är viktig att ha.Lika viktigt att intendent , biträdande rektor får en tydlig uppdragsbeskrivning. Vill vill ha renodla rektors uppdrag.

Jämlikt ledarskap

Hur gör jag i mitt ledarskap så jag verkligen drar nytta av stödet jag får, jag behöver inte ha händerna i alla syltburkar, men jag behöver ha koll på att det rullar på och att det går mot det hållet vi beslutat.

Rätt person på rätt plats!
Kanske vi ska använda våra förstelärare på bättre sätt.

Fråga 3.
Få bestämda tider då vi gör verksamhetsbesök hos varandra.

Fråga 4:
It system som är lika i staden,
Arbeta fram gemensam uppdragsbeskrivning rektor, biträdande rektor, intendet, förstelärare.

Årshjul som verkligen är ett årshjul tydligt och bra.

Forskning eller föreläsning kring hur kanman leda på ett bra sätt enligt ny forskning

3 steg  på möten
1. gemensam
2. disk kollegialt
3. det här behöver jag bli bättre på

# data[].attributes.body
Bostadssegregationen bidrar, det är en politisk fråga, har med all samhällsservice att göra

Viktigta att vi inte bidrar till att förstärka vissa bilder som finns av skolor/områden. Retoriken gentemot vårdadshavare, personal, elever

Hur kan placeringseneheten bidra till att styra placeringar inom de ramar som finns?

Underlätta rörligheten beroende på hur vi organiserar våra enheter, t ex bussning till områden med få nyanlända

Jobba med att hela staden är alla ungdomars

Likvärdig skola, byta erfarenheter över hela staden, som idag

Resursfördelningsmodell som tryggar likvärdighet, hur blir det för dem som får förändrade förutsättningar?

Jättemöjlighet att mötas över staden, gemensam kompetensutveckling

Resursfördelningen måste korrigeras efter hand så att det blir likvärdigt – den kompensatoriska pengen måste ge effekt – om inte så gör vi nåt fel

Många lagar att förhålla sig till – inte bara hålla budget

Förskoleklassvalet är viktigt – dialogen då är viktig, man måste välja skola

Reklam för skolan? Hur gör vi där? Bör göra samma? Vi ska inte konkurrera med varandra.

Svårighet att finnas i samma område som friskola som också lockar elever, massa överraskningar varje skolstart.

Ska man få lov att byta mitt i terminen? Hur ska man tolka lagen där? Pröva den frågan.

Förbättra dialog med friskolorna

Barnen äger kommunikationen om ”bra ” skola nån annanstans. Nå vårdnadshavare med balanserad info.

Tryggheten i närområdet är viktig

Vad är det som ska gälla – lyft fram alla skolor,

# data[].attributes.body
Vi är Sveriges mest tillgängliga myndighet som skola. Därav viktigt med en tydlig uppdragsbeskrivning för rektor, då vi  inte kan vara tillgängliga med en gång. Dilemmat är att vårdnadshavare vill ha  svar/återkoppling med en gång.

Att ha en kollega biträdande rektor eller dylikt på varje skola är viktigt, för att kunna stötta varandra. Vi behöver träna oss på att säga stopp i bland för att kunna säga stopp i bland.

Formulera om skollagen så det blir ett delat ansvar inte bara rektor.

Vem kan stödja mig i arbetsuppgifter? närstöd behöver också vara någon som rektor kan prata förtroendefullt med. Vem? någon som finns för mig som rektor.

Stöd: Verklig professionellt stöd te x juridiskt stöd måste finnas på huvudmannanivå, så rektor känner sig trygg vid beslut. Behöver bollplank på många nivåer.  Hjälp att sortera.
Huvudman, men det hamnar alltid i rektors knä. Måste förtydligas.
Skyddsnät i förvaltningen är viktigt, så ingen behöver bli sjuk.
Arbetslaget -  saknar man som rektor. Man är mycket ensam.

Samtal med chef om nyttjas min kompetens på bästa sätt.
Det är många lagar som vi behöver koll på. Jurister måste vi ha tillgång till. Rektorer måste få stöd när det blåser kopplat till olika lagar.

Det får inte bli dagar  med lite luft i systemet.
Viktigt att få träffas i ett forum där vi pratar om vardagsproblematiken kanske mer.§

# data[].attributes.body
Fråga 1:
Höga förväntningar. Vi vill mkt. Måste få ett fungerande närstöd. Vi kan inte täcka upp för lärare. Om man ska vara en duktig pedagogisk ledare då måste det finnas plats i huvudet. Därav mycket viktigt med närstöd både utanför skolan som på skolan. Reflektionstid som rektor måste vi bli bättre på. Få tillåtelse att bygga sin organisation. Behovet av att få bolla dilemman med en kollega.

# data[].attributes.body
Dokumentatör: Annika

1 o 2. Starka reaktioner från flera rektorer kring strategin!  Fritt skolval - för vilka elever? Vågar vi vända på frågan: Hur ska vi få fler elever med svenskfödda föräldrar i fler områden?
Segregationen i staden är inte i första hand skolans fråga att lös, snarare bostadspolitisk.
Placering av elever är en fråga som behöver ligga över rektor. Nivån på när skolan anses vara full tolkas olika av olika rektorer.
Hur utvärderas "skjutsandet" av nyanlända elever? Vad har det resulterat i för elevernas språkutveckling, kunskapsutveckling, elevens egen upplevelse, interkulturella förhållningssättet vid skolenheterna etc.
Flerspråkiga lärare behöver arbeta på fler skolor, de skolor somvarit med om en sådan utveckling upplever det som mycket positivt och utvecklande för hela kollegiet.

# data[].attributes.body
Pass 3

Prioriterade insatser
1. Utveckla samarbete med universitet och lärosäten med avsikt att fördjupa det kollegiala lärandet och inte fastna i instrumentella organisatoriska recept.

2. Utveckla skolan till en attraktiv arbetsplats med likvärdighetsprincipen som grund för att utjämna skillnader mellan skolorna.

3. Andelen behöriga och legitimerade lärare inom och mellan skolorna ska öka och ha en jämnare fördelning över staden. Vi behöver gå in på djupet gällande denna frågan - lärarna rör sig inom staden och det är viktigt att behålla en god balans jämnt över staden.
Viktigt med en likvärdig kompetensförsörjningsplan så att lärarna naturligt söker sig jämnt till skolorna inom staden.

4. Renodla lärarnas uppdrag är en grundläggande förutsättning för att uppnå måluppfyllelsen och kunna arbeta strategisk med de andra frågorna.

Andra insatser
Avlasta lärarna kring administrativa arbetsuppgifter och uppgifter som tar tid ex. ordning och beredning inför undervisningstiden. Lärarassistenter.
Risk: Lärarna missar hela dagen perspektivet. Polariseringen ökar inom skolans inre organisation.

Höja lärarnas status genom ökat mandat inom läraruppdraget.
Kompetensutveckling ökar statusen.
Hong Kong-modellen, lärarna får påfyllnad efter varje termin tillsammans kollegialt utifrån klassrumsperspektivet.

Förbättra den fysisk arbetsmiljön är viktig för att göra skolan mer attraktiv.
Hanterbart och rimligt mål att utveckla den fysiska arbetsmiljön ute på skolan.

Karriärstege för lärare inom staden.
Löneutveckling och uppdrag sker utifrån antagen modell över staden.

Organisationsreceptet och skolkulturen behöver utvecklas och vändas till en god berättelse.
Kommunikation inom och utanför organisationen behöver utvecklas där skolan återerövrar sitt ID med kollegium som kärna och lusten, kreativiteten och forskningen som drivande faktorer.
Skolans roll och uppdrag i stadsutvecklingsprocesser och den demokratiska kedjan blir därmed tydligare och stringent.

Arbete på rektorsverkstäder och inom utbildningsområden
Fördjupning med dialog kring dessa frågor på rektorsverkstäderna och sedan per utbildningsområde i systematiska dialoger utifrån strategidokumentet.

# data[].attributes.body
Pass 2

Prioriterade insatser

1. Grundskolan - en attraktiv arbetsplats!
Stärka långsiktigt och hållbart för fler behöriga lärare inom grundskolan genom strategisk plan för att göra skolorna till attraktiva arbetsplatser.

2. Renodla lärarens uppdrag och specificera uppdraget.
Förstelärare en prioriterad nyckelgrupp.

3. Likvärdighet gällande spridningen av antalet behöriga och kompetenta lärare över stadens skolor för att utjämna skillnader mellan skolor inom staden.

Arbete på rektorsverkstad och Utbildningsområden
Tid till att diskutera, konkretisera och fördjupa sig kring dessa frågor på rektorsverkstäderna.
Inspiration och inspel från andra kommuner och skolaktörer in i rektorsverkstäder. Hur har detta lösts på annan plats? Goda exempel och kollegialt lärande på alla nivåer.

Utbildningsområdena har även sina egna utmaningar. Hur kan vi arbeta med detta även områdesvis?

Fördjupning av ovanstående punkter per utbildningsområde utifrån rektorsverkstäderna inriktning.
En logisk tematik och röd tråd måste finnas mellan rektorsverkstädernas identifierade utvecklingsfrågor och utbildningsområdenas fördjupningsarbete.

Andra insatser
Förtydliga kring skolkulturen som komplement till skrivningar i skollagen, läroplaner och skolans styrande dokument. Vilka förväntningar finns på skolan från samhälle, vårdnadshavare och andra aktörer? Vi behöver utveckla och stärka skolans roll och den rådande kulturen i samverkansarbetet.

Promotionsarbete - Rektorer och lärare får möjlighet och byta skola mellan staden utifrån huvudmannens strategiska intentioner och mål för att kompensera upp kring skillnaderna inom staden gällande antal erfarna skolledare och pedagoger på utpekade skolor.

# data[].attributes.headline
Prata med skolor som har liknande förutsättningar som jag på min skola. Eller olika stadier.

# data[].attributes.subject
Prata med skolor som har liknande förutsättningar som jag på min skola. Eller olika stadier.

# data[].attributes.headline
Rektorslyftet är jättebra. Det borde man få gå efter en tid. Det är en bra kompetenspåfyllning för rektorer. Pedagogiska ledarskapet var fokus på denna.

# data[].attributes.subject
Rektorslyftet är jättebra. Det borde man få gå efter en tid. Det är en bra kompetenspåfyllning för rektorer. Pedagogiska ledarskapet var fokus på denna.

# data[].attributes.headline
Dilemman, ger bra diskussioner då vi lär oss mycket tillsammans.

# data[].attributes.subject
Dilemman, ger bra diskussioner då vi lär oss mycket tillsammans.

# data[].attributes.headline
Basgruppsdiskussioner lär man sig mycket av. 

# data[].attributes.subject
Basgruppsdiskussioner lär man sig mycket av. 

# data[].attributes.headline
Vi måste dela med oss av vår kunskap till varandra.

# data[].attributes.subject
Vi måste dela med oss av vår kunskap till varandra.

# data[].attributes.headline
Arbeta tillsammans med utvecklingsledarna. Ta hjälp av dem.

# data[].attributes.subject
Arbeta tillsammans med utvecklingsledarna. Ta hjälp av dem.

# data[].attributes.headline
Kompetensen kring alla som har med rektors uppdrag finns ju inte när vi blir rektor. Ofta kommer vi från lärarjobbet och kan inte allt det andra.

# data[].attributes.subject
Kompetensen kring alla som har med rektors uppdrag finns ju inte när vi blir rektor. Ofta kommer vi från lärarjobbet och kan inte allt det andra.

# data[].attributes.headline
Avlasta för rektor måste specificeras. Annars blir det inte bra. Det måste finnas en annan som gör dessa saker.

# data[].attributes.subject
Avlasta för rektor måste specificeras. Annars blir det inte bra. Det måste finnas en annan som gör dessa saker.

# data[].attributes.headline
Utgå från individuella behov från var och en. 

# data[].attributes.subject
Utgå från individuella behov från var och en. 

# data[].attributes.headline
Förutsättningarna för rektorer är jätteviktigt.

# data[].attributes.subject
Förutsättningarna för rektorer är jätteviktigt.

# data[].attributes.headline
Uppmuntra t ex duktiga intendenter att bli rektorer

# data[].attributes.subject
Uppmuntra t ex duktiga intendenter att bli rektorer

# data[].attributes.body
Grupp 1 anser i majoritet att det är stöd och stöd i kompetensförsörjning är det som måste prioriteras.

Kärnan i en tillitsstyrning att man litar på att skolan identifierar vad de behöver utveckla och arbeta med och stöda dem i det de har identifierat.

Att få vägledning och ett stöd när det gäller att organisera och handleda personal som arbetar med elever i behov av stöd.

Socioekonomisk modell räcker inte till för att identifiera hur mkt stöd en rektor behöver gällande att hantera elever med npf etc.

Man behöver förmodligen titta på resultaten och se om någon skola ej når upp till förväntade resultat, då bör stöd sättas in och det i form av sakkunnighet som kan bolla med rektor/personal och vägleda.

Andra insatser som ska prioriteras?
Tydliggörande pedagogik. Vi behöver bli bättre på lärmiljöerna i alla våra skolor.
Jag skulle vilja ha ett tydliggörande av uppdragen även på enhetsnivå, ex vad gör en fritidspedagog i Gbg?
Fortbildningsinsatser bland personal.
Om skolutredningen visat vad som behövs. så tycker jag att det är den som ska fokuseras på, så att vi kan koppla av lite i det faktum att riktningen är utstakad.
Förskoleklasserna behöver vi mera input i.

Grupp 2:
Insats nummer två bör prioriteras tycker majoriteten, insats 1 hade också ganska många åsikter om som viktigt i prioritet. Ingen tycker insats 3 är det som bör fokuseras på.

VI kanske inte ska skaffa oss för många mätstationer då de kan riskera att vi fokuserar på det mätbara. Riskerar att man söker enkla lösningar på komplexa sammanhang.

Vi har ofta brist i att vi gör analyser men det kopplas inte till förändringar och får ingen bäring på det vi ska göra.

Man skulle kunna använda förslag 3 till att kvalitetssäkra och utveckla att vi har nått en viss nivå på undervisningen inom en årsnivå.
Vi har ex identifierat att en grupp elever saknar en viss kompetens, men har svårt att komma vidare och sätta in åtgärder, Därför behöver vi till större del utgå från de behov den specifika enheten har.

Insats 2 har bra effekt tror jag då den kan få oss fokusera på rätt saker och inte spreta så mycket.

Jag vill ha hjälp av min huvudman för att kunna prioritera rätt och framförallt välja bort rätt saker utifrån mina egna behov.

Vi har pratat mycket om elevers stress på min skola. VI har en skola som gör att eleverna känner att de aldrig går i mål så att säga. Vi kanske behöver mera delmål som gestaltas i mer än feedback.

Frågeställning 3:
Att vi får digitala system som kan ge oss kvalitativ feedback.
Gärna föreläsare utifrån, men inte som inte kopplat till våra mål och förstärkningsområden.
Vi rektorer behöver också kompetensutveckling, och konkreta strategier är sådant vi behöver för att utvecklas som yrkesgrupp.

Jag vill ha inputen ang om vi verkligen utgår från beprövad erfarenhet, och att vi faktiskt är forskningsanknytna.

Grupp 3:
Insats 2 får flest röster gällande prioritering. 1 därefter. 3 ingen prio.

Ta fram gemensamma mål för hur vi tar fram underlag, utgående från elever som kan påverka vilka insatser mm som görs.

Ang kommande verkstäder:
Utbildning ang vår syn på betyg och bedömning.
Hur man kan arbeta i kollegiet med
Resultatanalys, från elev till Bengt!
Få inspel från andra, externa, som kan ge oss utbildning kring hur vi bygger organisation.

Ex på något vi önskar är att få lyssna till hur forskning ställer sig till ungas stress i skolan.

Vi vill se ett förslag på vad vi ska arbeta med. Vi känner att vi suttit i grupper och pratat med varandra och berättat vad vi gör, vad vi har behov av mm. Nu vill vi snart se ett förslag på vad vi ska göra tillsammans. Att det händer något. Inte bara sitta och prata med varandra längre.

# data[].attributes.body
Namn:
Nahid Rezaei
Christina Ingblad
Lena Svantesson Ryden
Ann Hörnberg
Siw Ljung
Dan Alfredsson
Ingela Bertheden
Paula Palmdahl
Rosita Stepts Lövdahl
Ulrika Skall Billborg
Merja Uotla
Marie Bredman
Anna Badenfors

# data[].attributes.body
Grupp 13
Niclas Löfgren, Kerstin Karlsson, Ann Dierks, Else-Marie Hallqvist, George Schedin, Helena Fri, Jessica Beunis, Anne Halford och Hans Wildow

Diskussion om vad som räknas som nyanlända. De kommer fram till att det handlar om elever kortare än fyra år.
De berättar om sina erfarenheter kring nyanlända.
De tycker att elever ska gå på skolor i sin närheten (främst yngre åldrar). Ska elever bussas?
Det gäller att utveckla samarbete med grannskolorna/närområden.
Ska man samla eller sprida resurser, dvs ska nyanlända gå "alla" skolor.
Kan vi kompetensutveckling eller locka kompetent personal till enheterna. Kan man sprida personal med kompetens kring nyanlända till andra skolor eller ha fortbildning?

Grupp 12
Det är bra att skolor ligger vid knutpunkter, men ligger utanför vårt ansvarsområde.
Att se till att alla skolor har förutsättning att ta emot nyanlända.
Det bör finnas "Välkomsten", sen gå på den skola som eleven "vill". Vilka elever "passar" för Välkomsten?
Andra rektor vill ha de nyanlända direkt på sin skola.
Att det finns nätverk mellan skolor för att säkra kvalitén.
Det behöver finnas nätverk för kartläggningen.
Ambulerande "konsultteam" för att stötta skolor med nyanlända.
Klara kompetens svenska som andraspråk.
Kan skolor dela på personal med specifik kompetens.
Att det finns samma/gemensam riktlinjer (tex bemanning, studiehandledning, SvA)
Utveckla tidigarelärare i svenska som andraspråk.
Vilket "ansvar" tar skolplacerarna på Myndighet?
En central enhet tar fram hur man går vidare med strategin.
Hur använder vi att UO är blandade socioekonomiska?

Grupp 11
Det är bra att skolor ligger vid knutpunkter.
Skolors nära placering i förhållande till knutpunkt är bra för att få kompetent personal.
Hur hanterar man det fria skolvalet, närhetsprincipen?
Man kan styra med skolpengen.
Rusta upp/bygg nya skolor.
Ska elever verkligen bussas?
Tydlig insats i kompetens ang samhällsbyggand/planering, omvärldsbevakning kopplat till fastighet.
Samverkan mellan grundskoleförvaltningen och lokalsekretariatet måste ökan ang skolors lokaler.

Det måste till någon slags kvotering var eleverna går för att öka mångfalden.

Hur kan skolor som har stor erfarenhet av nyanlända stötta andra skolor?

# data[].attributes.headline
Grupp 1: Katarina Lundell, Monica Landin, Jessica Larsson, PerArne Johannesson, Malin Jost, Helana Kollberg, Ola Sundberg, Esterra  Kärraskolan, Anna Nestor, Lotta Orstadius, EvaMarie Lansdotter, Tujja, Claes Nordlycke

# data[].attributes.subject
Grupp 1: Katarina Lundell, Monica Landin, Jessica Larsson, PerArne Johannesson, Malin Jost, Helana Kollberg, Ola Sundberg, Esterra  Kärraskolan, Anna Nestor, Lotta Orstadius, EvaMarie Lansdotter, Tujja, Claes Nordlycke

# data[].attributes.body
Prioriterat är organisation. Om inte det fungerar så är det svårt att utveckla ett kollegialt lärande. Det finns stora olika förutsättningar i staden. Bygga struktur för att se att även de obehöriga ska kunna delta i kollegialt lärande. Och då behöver vi använda våra förstelärare.
Annan prioritet är att anställa lärare med behörighet. Hur kan vi hjälpas åt så vi inte konkurrerar? Och hur få till en verksamhet med färre lärare?

Rektorsverkstäderna behöver förtydliga hur förvaltningens struktur ser ut. Ge oss möjlighet att samtala kollegialt. Hur ser möjligheten ut att använda de "duktiga" lärarna till utvecklingsuppdrag i verksamheten? De behövs ju i undervisningen.
Vi behöver arbeta med mer konkreta frågor inte bara så här övergripande. Kunna sitta tillsammans i årskurser/verksamheter. Det måste kännas nyttosamt. Få "läxor" att testa i våra verksamheter. Grupper med liknande förutsättningar bör få sitta ihop emellanåt och ibland helt blandade.
Samarbeta med universitetet.

Grupp 14:
Flest menar att organisation är prioritet ett.
Det måste finnas en systematik - "vadå, vi har för låga förväntningar på eleverna" - vi måste ha material så vi vet vad vi pratar om.
Vi måste konkretisera huret. Hur ska vi skapa en organisation, är det schema, kalendarium, mötesforum.
Vi måste ha en starkare styrning kring förstelärartjänsten. Hur kan de anställas på livstid - har inget att sätta emot för att få dem att jobba.

En annan insats: Vi skulle behöva en positiv enhet som kommer ut och gör nedstamp i verksamheten och kollar av, typ en inspektion internt (syfte att lyfta verksamheten). Exempelvis "Bench learning" (Karlstads universitet) eller ALP-inspektör.

Vi vill diskutera mer konkreta frågor. Hur har ni gjort på era verksamheter? Diskutera framgångsfaktorer. Skapa nya basgrupper efter syfte - område eller verksamhet eller efter förutsättningar.

Grupp 13:
Vad som ska prioriteras beror på om vi fokuserar på staden eller enheten. Jag har bra organisation men frågan är hur det ser ut i hela staden. Behövs det en översyn, behövs det riktlinjer?
Skapa både en arbetsorganisation och en utvecklingsorganisation på verksamheterna.
Lyften har varit ett bra sätt att arbeta - hur kan vi arbeta vidare med det? Att göra saker i kollegiet med gemensamma uppdrag som följs upp och arbetas vidare med.

En rektor som precis har strandsatt BFL med Lin education (Dylan Williams webbaserad kurs på Formativ bedömning). "Jag är livrädd att det nu ska komma saker från förvaltningen som gör att vi inte får fortsätta med detta".

Hur prioritera? Skapa struktur och däri kan även en tanke om förstelärartjänsten finnas.

Rektorsverkstad: Att få möjlighet att lyfta framgångsfaktorer
Finna rektorer som har liknande problem som jag och då kanske observera varandra eller hitta andra samarbetsformer. Att vi fokuserar och grottar ner oss. Men vi måste också komma till det konkreta. Vi är skickliga på att analysera och är kreativa men huret.

Skapa en enkät och fråga rektorer vad tycker ni är det viktigaste att ta upp. "Gör en prioritetslista genom att ställa frågan till oss alla. Jag tror att ni får en mer precis kunskap då". Om det är på riktigt så måste de ju ta reda på vad vi rektorer vill veta/arbeta om. Men då måste det verkligen vara en enkät från någon som är mycket kunnig. Det ska inte bara vara att kasta ut en.

Skapa workshops under onsdagarna. Skicka in case och diskutera.

# data[].attributes.body
Grupp 14
Pia Skålberg
Anja
Mats Lind
Hector
Monika
Fredrik Henriksson
David A
Ann-Charlotte
Peter H
Fredrik Larsson
Det är viktigt att renodla uppdraget så  att rektor slipper att ta hand om tex. fastigheter.

Rektorer i utanförsskolor skall träffas på rektorsverkstäder och utbyta erfarenheter.

Förbättra stödprocesser

Stärka säkerheten genom samverkan mellan olika aktörer med externa aktörer.

Utvecklingsledare som är med och skriver och sammanfattar våra tankar, som kan utmynna i tex. en elevhälsoplan.

Stödfunktioner,

lönetillägg i utsatta områden.

pedagogiska ledarskapet, skippa fastighetsfrågor etc

strategiskt arbete med rekrytering;

aktivt närstöd i det systematiska kvalitetsarbetet

Rektorsverkstäder:
Erfarenhetsutbyte i olika konstellationer
Diskuterande närmare vad som ger en attraktiv arbetsplats.

Utbildningsområdet:
Implementera det vi kommit fram till på rektorsverkstäderna.

Grupp 13

Prioritering-
Blandade åsikter,
viktigt att kunna utvecklas, handledning, introduktion definiera det pedagogiska ledarskapet tillsammans

Att stärka det strategiska arbetet med att attrahera ...

Viktigt med en bra introduktion

Att stärka rektorers kompetens i det pedagogisk ledarskapet
Vad lägger man i i det pedagogiska ledarskapet. Vi har alla gått rektorsutbildning

Att göra skolor med stora utmaningar till attraktiva arbetsplatser

Viktigt med kontinuitet. Handledning, högre lön

Övrigt
VI är väldigt ensamma. Viktigt att ha en grupp omkring sig som  stärker rektor i sitt ledarskap

Biträdande rektorer känner sig på vissa ställen inte välkommen i den nya organisationen. Det finns en förväntan att vidarebefordra information till sin biträdande rektor "när man är hemma igen"
Vi spelar olika roller och biträdande rektor behöver input
Vi har fått olika besked om detta
Det är viktigt att vara rädd om biträdande rektorer. Låt dem vara med på Rektorsverkstäder. De står nu utan kompetensutveckling och sammanhang..
Det finns tillfällen där rektorer kan träffas själva 3 av 4 onsdagar.

Viktigt att skapa en organisation som rektor kan leda.

Det finns en risk med en administrativ chef att hen ger  rektor fen mängd uppdrag
Viktigt att rektor kan delegera.

Viktigt att med ett situationsanpassat ledarskap
Vi behöver ett samordnat ledningsstöd

Strategi: tillsätt aldrig en ny rektor på en enskild skola.

Svårt att gå ifrån " egen grupp" . Kan vara svårt att få mandat

Möjlighet att kunna delegera till någon annan. Att vi har olika roller.

Rektorsverkstäder
Samarbete mellan olika skolor kring olika frågor eller dilemman  i våra utbildningsteam.
viktigt att definiera vad vi lägger in i begreppet likvärdig skola.

Fortbildning kring ledningsstrukturer. Viktigt att föra
Tydliggöra rektors frirum. Hur ser spelplanen ut. Var går gränserna?  Vem skall delta vid Rektorsverkstäder? Våra UC ger olika besked.

Viktigt att få en bra introduktion i yrket, att få en mentor.
Hade varit bra att få börja som biträdande rektor och få möjlighet att "gå bredvid". Ett sätt att skola in sig i yrket.

Grupp 12

Alla skolor har stora utmaningar. Vi prioriterar den första.Den känns som en sammansfattning av alla insatser.

Vi behöver prata om lön, man pratar inte så mycket om det.
Rektors inre organisation , det är viktigt att få rätt förutsättningar, en tillräcklig del i min budget för att kunna anställa dem jag behöver.

Antal medarbetare/ rektor är viktigt.
Det är viktigt att ha en rektor på en skola. Nu är vi tre och det är svårt att få en helhetssyn. Om vi inte kommer överens så blir det som det blir. det vore bättre med ett system med biträdande rektorer.

Det är fel att få en tjänst som rektor om du inte har gått rektorsutbildningen

Det vore bra med ett trainee år, tex. på 3 år. Under den tiden jobbar du som biträdande rektor och går rektorsutbildningen.

Rektorsakademien känns inspirerande. Stötta nya kollegor får mig att stanna kvar .
Teamen kan vara det konkreta och handledning från någon rektor från annat UO.

Det är viktigt med ett nära ledarskap till min chef/ UC,  återkoppling och förtroende.

Se till att det finns tid att arbeta med det pedagogisk ledarskpet, det är viktigare att stärka närstödet till rektor.

Tid för kollegialt lärande

Riktade insatser efter behov.

Definiera pedagogiskt ledarskap.
Problematisera vad det är som gör att vissa rektorer lyckas bättre.

Hur gör vi med våra biträdande rektorer. Vad händer om inte de är med i vår dialog.?

Arbeta med rektors arbetsmiljö på APT i våra UO.

UC behöver kartlägga sina rektorers behov av närstöd i individuella samtal.

.

# data[].attributes.body
Mikael Parknäs
Lotta Lekander
Elisabeth Cadier
Jennie Oderth
Chrisoula Kiratzi
Elisabeth Åberg
Peter Dawidson
Henrik Wennberg
Annelie Frydebo
Annica Borssén

- Brist på info bidrar till segregation
- elever i särskolan saknar skolval
- info på alla språk som behövs
- går inte att informera bort det fria skolvalets inverkan på segregationen
- spara elevplatser på alla skolor, så att det finns möjlighet att välja med info - en typ av kvotering, reservera platser på översökta skolor
- just nu skolval bara för några
- förbättra skolors hemsidor, varumärke - vems ansvar?
- fler skolplatser, det är ju fullt!
- alla skolor ska vara bra skolor, organisera efter elevernas behov
- vad är bra skola? rykten styr. behöver defineras
- kompetensförsörjning, hur locka riktigt bra lärare till utsatta områden? där kan vi skapa kvalitet.
- fulla klasser pga ekonomin, får man fler elever vågar man inte göra fler klasser för då blir det ineffektivt ekonomiskt
- stor in- och utflyttning i vissa områden, svårt att veta ekonomiska förutsättningarna
- se över revidera prioriteringsordningen, bygger skolor på centrala lägen så att många har den som val i närområdet
- stadengemensam info om skolvalet och de möjligheter som finns
- går inte att köra elever över hela staden, påverkar tiden i skolan,
- om gsf äger placeringen kan vi också organisera för spridning
- gsf ska ta grepp om detta, vilken strategi ska vi ha för spridning,
- jobba vidare: om vi lär känna varandras förutsättningar och verksamheter så kan vi enklare jobba för likvärdighet
- utbyte mellan skolor eftersom vi har olika erfarenhet av tex elever som är nyanlända

# data[].attributes.body
Namn första gruppen:
Charlotte Andersso
Hanne Cecilia Engh
Yvonne Gustafsson
Maria Ström
Rickard ÖH
Malin Forss
Anna Lindelöf Edström
Magnus Klyver
Linda Carlsson

Gruppen gjorde en prioritering av vilka frågeställningar som var viktigast och valde därför bort en frågeställning.
Det saknas mer konkreta verktyg för hur  och varför man skall göra ex en samplanering.
Skall vi hitta goda exempel från hela världen eller goda exempel sinsemellan. Man kanske utmanar sig mer om man inte bara möter dem i det egna utbildningsområdet.
Viktigt att våga titta på varandra för att hitta goda exempel  på nära håll.
Oavsett var man hämtar goda exempel så behöver man förankra det i forskning.
Man behöver systematisera utifrån vad man vill visa upp och vart man vill.
Gott ledarskap och tillit är viktiga som insatser.
Viktigt att stärka den egna organisationen.
Input från forskning att använda i vardagen.
Strategidokumentet säger att vi skall utgå från att vi har olika behov då är detta forum bra för att hitta dessa olika behov.
Nya rektorer behöver mycket introduktion  ex fadderskap inom utbildningsområdet.Rutiner för hur detta skall se ut. Man skulle kunna ha mindre handledningsgrupper inom ramen för rektorsträffen.
Utbyte genom forskningsbaserade exempel t ex PALS - nätverk.
Vik vissa av onsdagarna åt att få göra praktiskt arbete tillsammans.
Kollegahandledning viktigt under den gemensamma tiden.
Grupp 11
Förtydligande av prioriteringarna:
Vad menar man med elevresultat? Vad mäter man? Hur lyfter man ett framgångsrikt arbete? Det behövs kvalitetsmått. Det behövs mycket diskussion.
Våra lärare är proffsen på undervisning - hur organiserar vi på bästa sätt? Rektor leder inte elevernas lärande utan lärarna. Rektorerna behöver säkerställa likvärdigheten i bedömningen och där behövs styrning uppifrån. Hur mäter vi? Vad mäter vi? Rektorer måste bevaka att man inte blir alltför petig i själva undervisningen.
Större likvärdighet behövs runt förstelärarna och den inre organisationen - någon betonar vikten av frirummet och att äga beslutet själv om den inre organisationen.
Attraktiv skola kan vara ett annat sätt än kollegialt lärande till utbildning.
SKL har tagit fram ett verktyg PRIO för hur man kan förbättra undervisningen.  Några uttrycker behov av samma utvärderings-system medan andra betonar vikten av att ta fram de olika behoven. Bra dock med olika verktyg. Viktigt att vi har realistiska mål och inte för många.  Elevernas helhetsuppfattning av skolan är också viktig dvs vad händer på rasterna, hur fungerar matsalen - detta påverkar också undervisningen och resultaten.
Konkreta tankar: Föreläsningar av framgångsrika forskare. Goda exempel riktat till rektorer. Hur har vi gjort - det finns mycket kunskap i vår grupp. 5-6 personer i varje grupp.
Hur koppla till UC? Erfarenhetsutbyte när man träffas. Utgå från litteratur, utgå från olika teman. Inspiration behövs. Någon vill "bråka med sig själv." - att faktiskt behöva prova något nytt.
Sista gruppen.( Kommer ursprungligen från Lena.)
Intressant att se att alla tre grupper lägger upp jobbet lite olika!
Nr 1 och 3 är prioriterade i gruppen. "känns som en bra kombination med 1 och 3" . Vill vi prioritera andra insatser?  Motverka konkurrens mellan skolor vad gäller lärare och elever. Förvaltningen behöver förtydliga - så här gör vi ex med löner, med arbetsmiljön och utveckling t ex för att vara konkurrenskraftig. Detta skulle underlätta rekryteringen som tar väldigt mycket energi och kraft. Vi måste få till att vi vågar lita till varandra mellan skolor i lönefrågan.
IKT och digitalisering behöver vara mer likvärdig i de olika skolorna. Hållbarhet betyder att vi måste ha kompetens vad gäller IKT.  Våga prata om alla elevers drömmar (även nyanlända) och ställa krav på föräldrar.
Forskning och goda exempel. Föreläsare. Önskemål: mer input om gott ledarskap. Mer inspiration i frågan från kompetent håll men också från varandra.
Gruppen undrar över kopplingen mellan rektorsträffarna och våra utbildningsområden. Vad skall rektorerna vara med och tänka runt och vad är redan tänkt?

# data[].attributes.body
Deltagare grupp 10
Sargon El Kohouri
Fredrik Rimfjäll
Monser El Sabini
Eva Andersson Berglund
Louise Eriksson
Inga-Lena Alkner
Lena Gustavsson
Judit Beres Lindqvist
Martin Porsne
Frida Ackebjer
Ebba Warborn
Jonas Forsberg

Vilka av insatserna tycker ni är viktiga:
Hänga i det som är bra och bygga på det. Mer  pengar till särskilt stöd
säkerställa rutiner i staden

Prioritera likvärdhet balansera at med det som är olika

Det är den största utmaningen men väldigt lika

Hur skall man

Lärande samtal kring uppföljning och analys

Gemensam förståelse  av kvalitet i undervisningen, systematik i uppföljningen

Tips och ideer

Studie besök

Lika lika lika

Kunna ge varandra ideer utifrån olika problem

Lite mer utmaningar som kanske inte kommer upp i utbildningsområdena för att man känner varandra förvägl

Skapar möjlighet att utvecklas utanför sitt egna område

TA med frågor från UO till rektorsverkstaden

Arbeta med i UO

Fokus på lärande och elevunderlag

Kompletterande resurser till skolan

Systematisk uppföljning

Lilkvärdhet i området som kan leda till likvärdhet i staden

Förberedande och uppföljning av vad som händer och sägs i rektorsverkstaden

Grupp 9
Inga uppdrag från politiker om sånt som inte har med skolans uppdrag att göra. dvs inga uppdrag från sidan
Om vi skall kunna sätt in e insatser som behövs måste man ha en ekonomi
gör vi rätt saker på skolan
skulle vi kunna göra saker på annat sätt, skulle lärarna kunna förändra sitt arbete för elevernas skull. Det är det jag som rektor kan påverka
Vi diskuterar sällan undervisningens kvalitet. Vad kan man utveckla i undervisningen för att komma åt den inre motivationen

Prioritera andra insatser än utredningen
digitaliseringsstrategi
Huvudmannen håller undan sånt som inte har med det direkta uppdraget att göra
kompetensförsörjning
lyfta goda exempel från huvudmannasidan
att huvudmannen även efterfrågar resultat från grundsärskolan

Rektorsverkstad
arbeta med olika goda exempel och metoder för att höja undervisningens kvalitet
Jobba med det kollegiala lärandet kring olika frågeställningar.
Vad innebär de goa exemplen för min verkstad. kanske workshops för att kunna ställa fördjupande frågor.
En tydlig lärandesituation och ett djupare perspektiv för att kunna ta till sig och använda exemplen.
Hur behöver jag tänka utifrån styrning och ledning och ledare. Vad betyder det som vi arbetar med för min verksamhet så att det inte enbart blir ett exempel.
Ger bredare perspektiv än bara kring de som man "känner"

Utbildningsområde
behålla målfokus kring det som man arbetat med i rektorsverkstaden. Borra mera i de frågorna. Hålla i frågorna och tillämpa beroende på hur de olika områdena ser ut.
Någon kan inte se kopplingen mellan UO och rektorsverkstad
Andra kan se en förlängning av rektorsverkstaden i UO. Måste vara väl valt för att det inte skall bli tuggigt.

Grupp 8
Prioriterat
En budget, en ny fungerande skola
Sjösätter mottagningsgrupper för grundsärskolan
bidra till ett kollegialt lärande
Behöver personal för att kunna genomföra bedömningsstöd och kartläggningar
likvärdhet i skoladministration, intendenter, rektorsuppdrag. Behöver ses över

Ytterligare insatser
bra årshjul och uppföljning av elevresultat
hur gör man bra avstämningar
elevhälsan är en viktig del och när man delar den med andra kan det stöka till det särskilt när man delar den med olika andra skolor

Rektorsverkstaden
hur ser man bra uppföljningar av elevernas resultat, extra anpassningar, Jag har min lilla blankett, hur ser era ut
vad är det vi gör som gör att det verkligen händer i klassrummet. Studiero vad händer i ett framgångsrikt klassrum Hur sprider man det.....
Stödet med årshjulet hur tänker ni andra för att skapa ett likvärdehet arbete
Balansen mellan det som alltid skall göras och de gemensamma utvecklingsområdena. Hur får man till ett likvärdigt arbete kring detta
Identifiera vad som behöver göra

Skrivarverkstäder när det gäller blanketter och svar till myndighet

Träffa andra rektorer som har särskola

Viktigt område är ledarskapet i klassrummet både som rektor och lärare

Hur driver jag det pedagogiska arbete på skolan

Rektorerna vill ägna sig åt att hur leder vi arbetet så att det blir utveckling i klassrummet

Utbildningsområden

Fördjupa sig kring det som man arbetat med i rektorsverkstaden

Stöd i olika processer ex bedömning förskoleklass

# data[].attributes.body
Dokumentatör: Victor H Estrada

Grupp 1
Deltagare: Pernilla Andersson, Ann-Louise Sarinen, Malin Owen, Anders Liljenberg, Margareta Karlsson, Maria Serano Hallberg, Lars Hallkvist, Anna Ritzen, Camilla Linroth Westergren, Petra Last, Ann-Christine Bäckström, Ing-Marie Christenson

Prioriterade insatser
Digitalisering Programmering och IKT-utveckling.
Personalen behöver kompetensutvecklas inom det område.

Kompetensförsörjning för alla pedagogiska grupper inom grundskolan!
Vi har mer yrkesgrupper än bara lärare, hur hanterar vi de olegitimerade och övriga pedagoger? Lärarassistenter?
Fortbildning av befintlig personal och ta vara på dem som redan finns inom vår verksamhet.

Vi behöver stärka det specialpedagogiska tänket.
Förhållningssättet och förståelsen kring elevens problematik är viktig.
Fördjupat systematiskt kvalitets- och utvecklingsarbete i denna fråga är viktigt.

Utveckling av ledarskapet i klassrummet
Lärares ledarskap viktigt och grundläggande. Hur mycket får lärarstudenter fördjupa sig i metoder och förståelse för hur man håller i undervisningen med eleverna i praktiken. Viktigt att detta ingår i utbildningen genom lärosätet.
Fler metoder och konkreta verktyg för lärarna kring detta.
Viktigt att stärka lärarnas pedagogiska ledarskap utifrån forskningsbaserad och evidensbeprövade metoder med fokus på kreativitet och "tänka utanför boxen" för att öka lusten kring elevernas lärande och undervisningens kvalitet.

Stärka den kollegiala dimensionen! skapa förutsättningar för lärare att praktiskt lära av varandra genom tips och råd med konkreta verktyg och metoder kring undervisningen.
Metodhandledning!

Andra insatser
1. Avlasta lärarna kring administrativa arbetsuppgifter och övriga arbetsuppgifter. Lärarassistenter.

Viktigt med samarbetet med lärosätena och att dialogen fördjupas utifrån verksamheten och grundskolans behov. Nya lärare.
Prövotid för nyanställda lärare?

Förstelärare
behöver vi ta ett gemensamt tag om över hela staden. Hur utvecklar och förvaltar vi försteläraruppdraget och nyttja dem som är i den dagliga verksamheten varje dag.
Lärares karriärmöjligheter men också viktigt att inom sin inre organisation som rektor leda och fördela kring uppdrag, roller och mål.

Arbete på rektorsverkstäder och inom utbildningsområden

Hur leder vi vår inre
utvecklingsorganisation? en bra fråga för rektorsverkstäder.

Viktigt med fördjupat arbete kring grunden för kollegialt lärande, mer inslag av auskultation genom styrd insats ex. vänskola. Att lämna avtryck genom teman där vi diskuterar ledarskapet i klassrummet, hur gör jag som lärare praktiskt?

Lärarverkstad inom staden med
handfasta aktiviteter.

Att lämna avtryck genom teman där lärarna diskuterar ledarskapet i klassrummet. Hur gör jag som lärare praktiskt vid  undervisningstillfället?

Kollegial verkstad för lärarna inom staden. Förstelärare som förslag att börja med.

# data[].attributes.body
Grupp 11
Dokumentatör: Ingela
Deltagare: Åsa Grahm, Monica Steiner, Lars Ljungberg, Britt Walerius, Marie Blomstrand, Torbjörn Bengtsson, Anna-Kristina Jerlhag, Britt-Marie Almer, Elisabeth Alqvist Johansson, Cecilia Lyrheden, Mariette Forsman, Lena Hermansson, Kristina Arplöv?
---------------------------------------------------
Grupp
Viktiga insatser att prioritera:
Insats 5 och 6
*att styrkedjan ska vara tydlig, sambandet mellan behov och åtgärder ska vara tydligt sammanhängande
*att huvudmannen tydliggör förväntningar på rektors uppdrag: det pedagogiska ledarskapet etc...
hur man ska förhålla sig
*kollegiala lärarsamtal, ta fram egna dilemman
*viktigt att veta sin roll och ansvar och uppdragen, befogenheter osv
*tror att det kan bli en tydligare dialog i den nya organisation
*hålla sig i den nationella riktningen, medför fokus och på att tydliggöra rektorsuppdraget och det pedagogiska uppdraget
*politiker ger inriktning, delegationsordningen tydlig som följer skollagen, att FVL tydliggör för politiken kring delegation.
*fokus på skollagen
Koppling till rektorsverkstäder
*att bli säkra i rektorsrollen, att tydliggöra och renodla
*föreläsare på morgonen och bearbetning under resten av dagen
*hur FVL ska se ut, behöver en mer koll för att fungera som pedagogisk ledare
------------------------------------------------
Nästa grupp:
Viktiga insatser att prioritera:

* Nr: 6 och 4
att styrkedjan ska vara tydlig
att varje nivå tar ett tydligt ansvar
*Tydlighet är viktigt, och vad betyder tydlighet? Förståelse för att se vad det handlar om, vad innebär idén
*Förståelsebaserat ledarskap som riktning, ledarskap i delaktighet, inkluderade i beslut
*Tydliggöra roller i styrkedjan, ansvar och att samtidigt delaktiggöra
*Kollegialt lärande och att prata ihop, kunna utföra tillsammans, att det håller ihop.
*Förklara delegation, förhindra glapp i styrkedjan
*Likvärdighet: att tydliggöra vad det innebär
Andra insatser att prioritera:
*likvärdiga förväntningar och förutsättning för rektor att leda (ex: lika närstöd, antal medarbetare)
*vi behöver prata samma språk
*rektor kan träffa politiker, prata om organisation och utformning, en dialog och lyfta kunskaper om realiteten
Koppling till rektorsverkstäder
*diskussioner och samordning
*stöd att förstå ny riktlinjer
*tydliggöra samband
*minska klyfta mellan politik och verklighet
*krav kontra vad som är realistiskt
*att UC träffas och samordnar så att likvärdigheten säkerställs
*tidiga insatser för eleverna
*diskutera F-9 perspektivet
---------------------------------------------------------
Nästa grupp
Viktiga insatser att prioritera
*nr5 och nr6
Tydliggöra det pedagogiska ledarskapet, vilka förväntningar, konkretisera och i en dialog
Att rektor får förutsättningar för att kunna utföra sitt uppdrag
Andra insatser att prioritera
*Utveckla undervisningen är huvudprocessen
Koppling till rektorsverkstäder:
*Dialog kring det pedagogiska ledarskapet, skapa samsyn om förväntningarna
*Tydliggöra bilden av vad vi ska utveckla i undervisningen, få en bild av hur det ser ut på skolorna, samt att koppla det till forskningen
Hur når vi barnen? Hur lär man sig?
*Digitalisering, hur gör jag som ledare i detta arbete.
*Ta del av forskning, jobba med universiteten, kan en ingenjör gå in i skolan och undervisa?
*Omvärldsbevaka vad som är en god och framgångsrik undervisning, se Skolinspektionens rapport kring detta.
*Fokus på förutsättningar och roller
*Tydliggöra vilka stödmöjligheter som finns för rektor, när stödet finns tillhands är viktigt. Viktigt med info om detta.
*Utveckla en plattform för hur frågor ska sorteras, var ska information ligga, hur mycket ska skickas på epost till rektor
*Utveckla en kommunikations- strategi för hur information ska flöda, använda digitaliseringen på ett föredömligt sätt som rektor till lärare
Koppling till utbildningsområde
*Fördjupa sig och utveckla kunskapen kring det pedagogiska ledarskapet, läsa en bok tillsammans, använda Skolverkets material
*Fortsatt kollegialt lärande i mindre grupp
*Ta med erfarenheter från rektorsverkstäderna till utb.områdena,

# data[].attributes.body
Grupp: 12.30

Sofie Laine

Susanne Hjalmarsson

Christel Jahncke

Susanne SÃ¶derberg

Karin Lindqvist

Alan Navberg

Britt-Marie Claesson

Petter Godske

Katarina Krohn

Johan Rasmusson

Birgitta Borg Rabit

Aleksandra Stojanovic

Viktigt att tänka på syskonförturens påverkan.
Att informera elever om vad de har att välja mellan.
Vad är målet i frågan. Är inte det att få alla elever att tycka att alla skolor är bra.
Hur lockar man elever till skolor som anses vara "en sämre" skola?
Att bussa elever från en skola till en annan kanske inte är en hållbar lösning.
Skolkommissionens eventuella beslut. Vilka beslut handlar det om?
Kompetensförsörjning till utsatta områden. Högre lön viktigt men det handlar inte enbart om det. De måste kunna.
Lönefrågan är svår. Spin off-effekt kan bli tariff-löner. Vill vi det?
Många insatser låter bra. Men hur gör vi det i praktiken. Insatserna förgrenar sig in i många områden (bostadspolitik, infrastruktur etc.)
Viktigt att rektorer kan komma med input på dessa  verkstäder.
Tidsutrymmet är viktigt. Det måste finnas tid i lugn och ro att fokusera på en fråga. Först då kan vi komma ner på en nivå att det sker faktiska utbyten.
Att stärka beredskapen för att kunna agera och fatta viktiga beslut.
Visionerna måste bli handling.
Samarbetet känns positivt.
Ibland finns förutsättningarna men inte tiden.
Viktigt att ibland tänka ur ett medborgarperspektiv och inte rektorsperspektiv.
Vad behöver vårt samhälle för att samhället ska kunna fungera.
Vår människosyn och kulturella kompetens spelar roll i frågan.

Grupp 13.10

Diskussion om vilka insatser som Skolkommisonen har föreslagit. Vilka insatser är det?
Diskussion om andra frågan i stället.
Resursstarka föräldrar väljer andra skolor.
Turordningsreglerna bör förändras som de elever som bäst behöver ett skolbyte. Närhetsprincipen kan då inte gälla.
Kommunen behöver snabba på byggnationen. Mer "lättfotad" kommun.
Krävs ett politiskt mod för att genomföra denna typ av förändring.
Alla barn vill inte flytta på sig.
Vissa SDF har provat olika insatser på området.
Möjlighet att initiera samarbeten inom de nya utbildningsområdena?
Ojämlikt tryck på skolor. Vissa skolor har alltid plats och får alltid ta emot nya elever. Kräver politiskt mod att förändra.
Finns det ens lösningar i skolan som minskar  boendesegregationen?
Profilskolor kan vara ett alternativ.
Modersmålslärare - gärna egna anställda- är en viktig nyckel.
Hur man väljer skola kommer att påverka hur bra skolan blir.
Information till VH om att närliggande skolan också kan vara bra.
Hur motivera att en skola är bra. Ska vi enbart titta på resultaten. Hur motivera VH till att tycka att det är en bra skola.
Nyanlända elever måste få samma rätt till särskilt stöd som andra.
En insats kan vara "särskilt stöd för  nyanlända".
Skolkommissionens förslag kan vi arbeta vidare med på rektorsverkstad.

Grupp 13:50

Innebörd av "minska skolsegregation"
Vilka regler finns idag
Vad betyder närhetsprincip
Strategin inkluderar inte alla elever
Rent praktisk skulle en skola kunna avsätta ett visst antal platser för elever som inte bor i närområdet.
Vilka skolor är de med låg kvalitet.
Vad är kvalitet.
Byggnationsfråga viktig. Var lägger man en ny skola i staden. I vissa områden finns inte hyresrätter .
Kan verkligen vissa elever stå för dålig kvalitet bara för att måluppfyllelsen är låg.

Stora skillnader i kvalitet. Alla skolor måste vara bra skolor. Följ förändringsarbetet. Ibland måste det få ta tid. Rektor behöver utmanas med kritiska frågor.
Staden måste gå in och säkra kvaliteten.
Man måste införa en kvot på skolan och reservera platser för vissa.
Tror ej på förslag 1. Olika förutsättningar för vad skolor kan erbjuda.
Skolvalet är en klassfråga.
Skolvalet får effekt redan i åk 3 då Engelska skolan och Vittra har startat grupper i låga åldrar.
Arbetsmiljön signalerar ibland att det är en skola som inte är bra.
Lokalfrågorna behöver prioriteras i marginaliserade områden.
Alla skolor måste ges förutsättning att vara bra. Eleverna marineras också i medias och allmänhetens bild av vilka skolor som är bra.
Kriterier måste finnas för hur bra en skola ska vara.
Elevernas självbild spelar in.
HURet i att minska skolsegregationen spelar in.
Informera om ATT man ska välja.
Medias ansvar kring att kommunicera en bild av hur det är på skolan är stort.
Komplex fråga att handskas med
Handlar om att kunna behålla pedagoger och elever samt hela resursstarka familjer i utsatta områden.
REktorsverkstaden- vi behöver diskutera hur vi kan lyfta bilden av skolan .
Viktigt att vi pratar om att vi har bra skolor.
Nämnden behöver besöka skolor
Viktigt att analysera våra resultat på ett mer nyanserat sätt.
Hur analyserar vi processerna så att dessa också visar skolans kvalitet.

# data[].attributes.body
Namn första gruppen: 12 st
Iben Skoglund,
Caroline Juneberg
Anna Herkestam
Ida Valqvist
Eva Elisasson, Lillekärr
Karolina Kronberg
Marika Andersson
Hanna Läppanen
Sanja Sevic
Marie Ejmond
Karen Bronegård
Karin Lundgren

Övergripande valde många insats nr 5

Grupp 1
Styrkedjan måste vara tydlig,
Det handlar om att de andra stödfunktionernas roller inte är tydliga. Rektors roll finns redan. Insats 4-5 är viktiga.
Tydliga förväntningar på rektors uppdrag och styrkedjan.
nr 4
5 för att säkerställa att uppdragen inte kommer från sidan.

Andra insatser:
Alla stödfunktioner och stödchefer måste förstå sitt uppdrag, så att det inte blir för många "små-chefer"

Rektorsverkstaden bör handla om det som står i rektorsuppdraget. Men det är okay att vi pratar på rektorsverkstaden, men på UC-träffen och på hemmaplan så "gör vi". Vad som sker på verkstan handlar också om förutsättningar på hemmaplan.

Tydliggör våra behov gentemot andra avdelningar, här skulle vi kunna stämma av vilka behov vi har Vi har möjlighet att stämma av hur det fungerar på dessa träffar.

Förvaltningen har ett viktigt ansvar att stämma av vilka mål och uppdrag som kommer ut till rektor.

Onsdagarna blir också ett sätt då man får träffa sin chef, reflektera tillsammans, och få känna att man är en medarbetare. Fortsätta prata om eleven i centrum.

Att träffa alla så här på rektorsverkstad är också ett sätt att arbeta för ökad likvärdighet, där vi gjort olika och kanske tycker olika.

Vi vill också prata om det som står i våra styrdokument, för vi tolkar dessa olika.

Några utbildningsområden har inte förändrats, därför är dessa träffar en ny dimension med möjlighet att träffa nya kollegor.

Grupp 2:
2,5,6
Förtydliga ansvarsområden.
Tydliga förväntningar på rektors ledarskap
Tydlig styrkedja gällande behov och satsningar.
Tydliga förväntningar på rektors uppdrag. Insatserna krokar i varandra. Men om vi ska välja något så vill vi att man frågar efter rektors pedagogiska ledarskap. Det kan kanske handla om att renodla ansvar men att tydliggöra rektorshuvuduppdrag.

Vi vill återkomma till minska andra mål och uppdrag.

En förutsättning är att ekonomi ska möjliggöra vårt uppdrag.

Tydliggör hur huvudman tar ansvar i det systematiska kvalitetsarbetet. Diskussion om i vilken grad det handlar om att ge förutsättningar och att det måste finnas en tydlig koppling till huvudman ansvar.

Återkopplingen blir jätteviktig.

Förslag på andra insatser:
Att tydliggöra uppdraget handlar ju också att bli befriade "på riktigt".

Rektorsverkstad
Koppling till rektorsverkstad
Kompetensutveckling kan ske på dessa dagar. Kopplat till denna fråga behöver vi ha mer kännedom om styrningen. Kan rektorsverkstad vara ett forum för insats nr 3.

Kopplingen till UC-området
Vi vill ha ett närmare stöd från våra stödpersoner med koppling.

Vi behöver säkerställa vad vi menar med skillnad med ansvar och att vara utförare.

Grupp 3
Nr 6, att veta vad andra ansvarar för.
Varje nivå i styrkedjan måste säkerställa att att underliggande nivå har förutsättningar för sitt uppdrag. Tydliga uppdrag och roller.
Nr 2, att synliggöra ansvar mellan rektor, förvaltning och politik.
Nr 4, att vi har fokus på eleverna, att utveckla undervisning. Speciellt gäller detta våra stödfunktioner

Kopplingen mellan 4 och 6:an.
Ta fram underlag för vad vi förväntar oss av en rektor.

Vi ser ju redan vissa effekter utifrån skolutredningen, ex man har kortat styrkedjan. Nuläge kontra vad som sker om ett halvår.

Nu finns det en möjlighet för staden att ta emot statens styrning, att säkerställa en kapacitet kring ex nya skrivning om vårt uppdrag.

Vi behöver särskilt fokusera på styrning och uppdrag kring ex SU-grupper.

Förtydliga rektors uppdrag och befogenheter.

Rektorsverkstad
Kollegiala samtal, erfarenhetsutbyte
Ny forskning

Närmare dialog mellan rektorer och politik. Utmanas i det pedagogiska ledarskapet. Kollegialt lärande.
Riktad kompetensutveckling, även riktade insatser som kan ske även per skola. Ser fram emot dessa dagar, vill gärna träffa politiker. Dessa träffar kan ge huvudman att ge oss goda möjligheter.

Utbildningsområde
Förtydliga förväntningar på rektors uppdrag passar i detta uppdraag.

# data[].attributes.body
Hanna Simonsson, Frölundaskolan (7)
Josefin ERlingsoon, Hällsviks bycenter & Österödsskolan (5), Aldis Einarsdottir (Sisjöskolan (7),
Rikard Krus Grundsär O-H (4),
Marie Carlsson Gärdsmosseskolan (4),
Elisabet Jonasson Hjuviksgården + Snäckeberget (5),
Minou Padellaro GSR, Efus (SoS), Ingrid Lindblad Fjällskolan (3), Viktor Graf Kannebäcksskolan (SoS),
Katarina Särnholm Lillebyskolan (6),
Anna Koppfeldt Sandström Brunnsboskolan (6),
Olle Eriksson Oscar Fredriksskolan (3)

# data[].attributes.body
Dokumentatör: Annika
"Handlingslinjen" (ett begrepp i insatsen) är inte helt bekant för alla. Tolkas som handlingsplan.

1. Implementera och utvärdera den handlingslinje som redan finns. Alla är eniga.
2. Bostadsbyggandet på lång sikt, förvaltningen behöver verka politiskt för detta.
Gemensam fortbildning /kompetensutveckling. Påfyllnad av samma saker för att öka likvärdighet.
Huvudman behöver beställa fortbildning från GU kring t ex nyanländas lärande, Sva.
Råd och anvisningar behöver tas fram för att få hjälp i görandet i mottagning av nyanlända. Kompetenta utvecklingsledare ska inte behöva ägna sig åt dokumentation, de behöver arbeta närmare de som arbetar med nyanlända.
Samordna taxiresorna (syskon kan hämtas olika tider för transport till samma skola), avgiftsbefria fritidshemmet för nyanlända.
Kan man bedriva mobil undervisning så som förskola i buss?
Behövs någon form av kvotering av elever, vissa skolor fylls direkt, de nyanlända fördelas däremot till skolor som inte redan är fulla, i nuläget ställer det till det när rektor kan säga nej till elever.
Om elever ska skickas med taxi, är det då bara de nyanlända eleverna som ska skickas runt? Diskriminering! Fria skolvalet - ska det inte gälla alla elever - även de nyanlända?