# data[].attributes.body
Håndvask, hoste og nesehygiene, renhold, bleieskift og toalettbesøk, uteområdet, på tur er steder man burde ha gode rutiner på renhold. God hygiene er viktig for å holde sykdommer unna, og hindre spredning.

# data[].attributes.body
Vaksiner virker ved å aktivere kroppens ervervede immunforsvar. Et svekket smittestoff eller deler av smittestoffet blir injisert i kroppen og utløser dermed produksjon av antistoffer slik at kroppen blir istand til å bekjempe sykdommen man blir smittet med seinere. Det er ikke stoffer i vaksinen som ødelegger smittestoffet, men kroppens eget immunforsvar som lærer seg å uskadeliggjøre smittestoffet.

# data[].attributes.body
Virus: Kan knapt kalles levende organismer. Består av DNA samt en proteinkappe. Når et virus infiserer oss, trenger arvestoffet inn i våre celler slik at kroppens egne celler starter å lage kopier av viruset. Virus kan ikke behandles med tradisjonelle antibiotika. De fleste man får må kroppen selv bekjempe.
Bakterier: En stor gruppe encellede organismer. Mange er harmløse, noen kan forårsake sykdom, og andre trenger vi for at kroppen skal fungere. En bakterieinfeksjon er som regel mulig å behandle med antibiotika.

# data[].attributes.body
Spor etter dyr kan lære oss noe om hvordan de lever.
Avføring, fotspor, spissespor er noe vi kan finne i skogen.

# data[].attributes.body
Insekter har to mulige forvandlinger å gå gjennom. Ufullstending hvor de har fire stadier før de avsluttende 5 stadiet. Det er egg-->nymfe-->større nymfe-->siste skall-->fullt utvokst. Insekt som har denne forvandlingen er øyestikkeren. Det som er typisk ved denne forvandlingen er at man kan dra kjensel på insektet gjennom forvandlingen. Når øyestikkeren er i forvandling, kan man se at det er en mindre øyestikker.
Fullstendig forvandling er det stikk motsatte. Det starter med egg-->larve-->puppe-->voksent insekt. Eksempel på dette er sommerfuglen. Fra den er larve og til den er ferdig med foravandlingen den gjør inne i puppa, kan man ikke se likheten. Den har altså hatt en fullstendig forvandling.

# data[].attributes.body
Edderkoppen har åtte bein, en todelt kropp og mangler vinger.
Skrukketroll er krepsdyr. De er lysskye og trenger å ha det fuktig.

# data[].attributes.body
Felles for pattedyrene er at de føder levende unger, og at moren produserer melk til ungene i spesialiserte kjertler. En eller begge foreldrene passer på ungen. Pattedyrene er jevnvarme(varmblodige), som betyr at kroppstemperaturen holdes på et visst nivå uavhengig av temperaturen i omgivelsene. Dette gjør at pattedyrene trenger mye energi, men de kan også bevege seg raskt uansett om det er kaldt eller varmt i lufta.
Den viktigste forskjellen mellom pattedyr og de andre klassene av virveldyr er at hjernen er mye større i forhold til kroppsstørrelsen enn hos andre dyr. Det er på grunn av vår hjerne at vi har klart å bli det regjerende pattedyret på jorda.

# data[].attributes.headline
Kjennetegn ved fugl som sier noe om deres levesett

# data[].attributes.subject
Kjennetegn ved fugl som sier noe om deres levesett

# data[].attributes.body
Nebbfasong og beinfasongen har noe å si for fuglens levesett.
Kjøttmeisen har for eksempel et nebb som er sterkt nok til å knekke frø vinterstid, men også et utmerket redskap til å fange insekter og andre smådyr om sommeren. Føttene er som dompapen sine godt egna for et liv i buskas og små greiner.

# data[].attributes.body
Bygningen til fuglen gjenspeiler miljøet de lever i.
Standfugler og streiffugler er fugler som overvintrer i Norge. Standfuglene blir på samme plassen hele året, mens streiffugler forflytter seg innad i Norge. Trekkfugler er de som trekker sørover når kulda setter inn.
Bokfink, linerle, rødstrupe, stær, svarttrost, tjeld er trekkfugler.
Stand og streiffuglene er blåmeis, dompap, flaggspett, grønnfink, gråspurv, kjøttmeis, nøtteskrike.

# data[].attributes.headline
Ulike strategier for å overleve vinteren

# data[].attributes.subject
Ulike strategier for å overleve vinteren

# data[].attributes.body
Hamstring av mat, hvor de gjemmer unna mat på høsten.
Dyr kan legge seg opp fettreserver om høsten. Fettet fungerer som isolasjon, slik at dyret ikke fryser, og som opplagsnæring til dager med lite mat.
De kan få tykkere pels.
Endre pelsfargen, som har to fordeler. De blir vanskeligere å oppdage, de er kamuflerte. I tillegg til kamuflasjen er hulrommet inni hårene, fylt med luft istedenfor pigmenter. Luft isolerer godt mot kulde.
De kan gå i hi eller dvale. De som ligger i hi, sover inni hiet, men kan gjerne våkne og ta en tur ut om været er mildt nok. Bjørn g grevling for eks er dyr som ligger i hi. Det må ha nok fettlag som den kan tære på i løpet av vinteren for at vintersøvnen skal fungere. Pinnsvin går i dvale, og forbrenningen settes ned til et minimum. Kroppstemperaturen synkes til noen få plussgrader. Det våkner ikke selv om det er urolig rundt det. De trenger lang tid på å sette forbrenninga til normalt nivå og bli bevisst verden rundt seg.
Ha varmeveksler i beina, så de taper veldig lite varme selv om de går med beina i kald snø.

# data[].attributes.body
Krypdyr eller reptilene, har i stor grad gjort seg uavhengig av vann. Kan leve på veldig tørre steder, og mange av dem har tykk, skjellaktig hud som hindrer uttørking. De første krypdyrene utviklet seg for ca 300 millioner år siden. De store dinosaurene tilhørte krypdyrene.

# data[].attributes.body
Frosk,padder og salamandere er amfibier. De er freda, og det er straffbart å drepe dem.
De har larvene sine i vann, men er for det meste på land i det voksne stadiet. Mange av amfibiene er avhengige av å være i fuktige miljøer.

# data[].attributes.body
Alt levende består først og fremst av vann. Resten er hovedsakelig karbonforbindelser. De grønne plantene fanger opp det enkle karbondioksidmolekylet (CO2) som finnes i lufta. Ved hjelp av dette, vann og energien i sollyset dannes det energirike karbohydratet druesukker med oksygen. Slik fanges energien i sollyset og omdannes til kjemisk energi. Dette er grunnlaget for livet på jorda, og kalles fotosyntesen.

Hver celle i organismen trenger energi for å kunne leve og formere seg. Den energien får de ved celleånding. Plantens grønne deler har produsert sitt eget druesukker som den kan bruke som energikilde. Når druesukkeret brytes ned, frigjøres energien som ble fanget i fotosyntesen sammen med karbondioksid og vann. Dyr må spise planter, eller hverandre for å få tak i druesukkeret og utføre celleånding. Det finnes to typer celleånding, aerob celleånding som produserer mye energi, er avhengig av oksygen. Når det er lite eller ikke noe oksygen tilsted kan anaerob celleåndning skaffe energi, men utbyttet er lavt.

# data[].attributes.body
Næringsstoffene i jorda, vannet og sollyset er ikke levende.

# data[].attributes.body
En næringskjede viser hvem som spiser hvem i økosystemet.
Flere næringskjeder sammen blir et næringsnett eller næringsvei. De fleste dyr spiser forskjellige planter og eller andre dyr. I et næringsnett forsøker vi å vise alle veier energi og næringsstoffer går i et økosystem.

# data[].attributes.body
Faktorene i et økosystem er produsenter, monumenter, nedbrytere og de ikke levende faktorene i miljøet. Som for eks. lys, jordsmonn, vann osv. Produsentene er de grønne plantene som lager sukkermolekyler ved hjelp av sollys. Konsumentene er alle som spiser planter eller spiser dyr som har spist planter. Nedbryterne er smådyr, sopp og bakterier som lever av døde planter og dyr.
Et økosystem er en avgrensing vi bruker for å studere deler av naturen. Eksempler på et økosystem er en innsjø, havet, regnskogen eller et akvarium. Noen økosystemer er små, mens andre som for eks. havet, er stort.
Menneskets ending, vi puster inn oksygen og puster ut karbondioksid som et avfallsstoff fra forbrenningen i cellene. Det vil si at vi bruker en ikke-levende komponent (oksygenet) og tilfører lufta en annen ikke levende komponent (karbondioksid). Med de grønne plantene er det omvendt. De tar inn karbondioksid gjennom spalteåpningene i bladene og slipper ut oksygen som avfallsstoff.

# data[].attributes.body
Lav er mutualisme mellom en sopp og en alge. Den grupperes etter hvilken måte den vokser på. Vi har skorpelav, bladlav og busklav.

# data[].attributes.body
Moser og karsporeplanter formerer seg ved hjelp av sporer. Sporer har den egenskapen at de kan vokse opp til en ny organisme uten at det har vært en befruktning.
Navnet på enkelte moser er bjørnemose, fjærmose og sigdmose.

# data[].attributes.body
I dag brukes ordet symbiose som oftest om mutualisme, der begge partene har fordel av samlivet. Verten byr symbionten biologisk gunstige miljøforhold, og på samme tid drar ofte verten nytte av symbiontens tilstedeværelse.

# data[].attributes.body
Sopp skaffer seg næring på tre måter; ved å snylte, ved å leve på døde planter og dyr eller ved å samarbeide med planter. Den har ikke klorofyll og kan dermed ikke drive med fotosyntese.
Den formerer seg med sporer. Sporene ligger inni soppens fruktlegemer og kan vokse opp til ny organisme uten kjønna formering.
Lav er mutualisme (når begge parter har nytte av samarbeidet) mellom alge og sopp.

# data[].attributes.body
Silvev hos blomsterplantene inneholder silrørselementer og følgeceller. Dette er levende celler i motsetning til transportcellene i vedvevet.
Silvev: Vanntransporten i karplantener går i én retning: fra røttene gjennom plantenes vedvev og ut i lufta,. Organiske stoffer som sukker transporteres på sin side i flere retninger. Karbohydrater som sukker og stivelse lages i bladene under fotosyntesen og transporteres til forbrukssteder som knopper og skudd eller til og fra lagringssteder som røtter. Denne transporten foregår i silvevet.
Vedvet:Vedvev, eller vedfibrer, er den delen av plantenes ledningsvev som har til oppgave å transportere vann og oppløste ioner fra roten til skuddet. Transporten går gjennom vedrør og trakeider. Vedrør består egentlig av en lang rekke av vedrørceller, hvor endeveggene er helt eller delvis oppløst. Vedrør er døde og har relativt tykke vegger med cellulose og lignin som viktigste bestanddeler.

# data[].attributes.headline
Hvorfor mister løvtrærne bladene om høsten?

# data[].attributes.subject
Hvorfor mister løvtrærne bladene om høsten?

# data[].attributes.body
Trærne trekker klorofyll og andre stoffer fra bladene. Bladene fører til et stort vanntap hos plantene, så ved å felle bladene tørker ikke trærne ut om vinteren. Når de trekker klorofyllet tilbake i stammen før de feller bladene, gir det dem et nitrogenlager som ligger klart til neste vår.
Hvitveisrøttene opptar næringsstoffer fra nedbrutte blad og gjør seg klar til ny vekstsesong.

# data[].attributes.headline
Forskjellen på pollinering og frøspreding

# data[].attributes.subject
Forskjellen på pollinering og frøspreding

# data[].attributes.body
Frøspredning deles inn i fire typer.
Vindspredning: Vind er et viktig hjelpemiddel for å få frøene avgårde. Mange planter, for eksempel slyngplanter, har støvletter frø som fyker av sted ved det minste vindpust. Løvetann er et eksempel på en plante som har et eget sveveapparat. Frøene trenger knapt nok vind. Mange frukter eller frø er utstyrt med seil, eller vinder som vinden kan ta tak i. Dette er ofte trær som lønn, alm og bjørk.
Vannspredning: Frukter som spres med vannet, må sikre at vann ikke trenger inn til frøet slik at det begynner å spire før tiden. De må også tåle bølgeslag og sikre at den lille kimen ikke blir ødelagt i saltvann. Planter som spres på denne måten, kan komme langt av gårde, særlig når vi vet at frøene til en del sump og vannplanter kan spire etter et års flyting. Strandkål og nøkkerose er eksempler på to planter som har frukter med flytevev og som kan tåle å ligge lenge i vann.
Selvspredning: Hos noen planter er frukten bygd slik at frøene spretter et godt stykke når frukten åpner seg. Den lille gaukesyra kaster frøene sine 0,75cm avgårde.
Spredning ved dyr og mennesker: Mange frukter og frø har pigger eller kroker, som borrer og brønsle, eller klebrig overflate, som groblad eller tunbalderbrå. Dette gjør at det lett henger fast når et dyr stryker intentanede forbi. Frø som hassel og eik kan også bli spredd ved at dyr som ekorn og markmus bevisst samler og hamstrer dem, ofte som vinterforråd.

# data[].attributes.body
Blomstene kan avsløre om de har insektpollinering eller vindpollinering.
Blomstene som har insektpollinering, er avhengige av insektene oppdager dem, og at pollenet henger fast på insektene inntil neste blqomsterbesøk, men at det da blir igjen på arret.
Innsektpollinerte blomster har oftes følgende;

Lett synlige, fargerike blomster. Bier og humler kan også se ultrafiolett lys, og blomstene har ofte farger i ultrafiolett som mennesker ikke kan se.

Nektar og eller duft som tiltrekker insektene.

Små pollenknapper som sitter fast; pollenbærere stikker som regel ikke ut av blomsten, men sitter slik at insektene lett kommer nær.

Mindre mengder pollenkorn som er klebrige, har små utvekster og sitter så fast at de vanskelig løsner før det rette insektet kommer.

Ru, hårete eller klebrig arr som ikke stikker ut av blomsten.

Blomstene som vindpollinering, er avhengige av at vinden får tak i pollenet, og at pollenet lett treffer blomstens arr. Viktig at kronblader og andre blader ikke stenger veien for pollenet. For trær som har vindpollinering, som hassel, osp, alm og or, starter blomsterknoppene å vokse ved lavere temperatur enn de knoppene som inneholder bladanleggene. Dermed blomstrer de før bladene springer ut. Andre kjennetegn ved vindpollinering er;

Små og usanselige blomster, ofte med grønnlige kronblader.

Verken nektar eller duft

Store pollenknappen som dingler i vinden; pollenbærerne kan henge ut at blomsten, eller hele blomsterstanden kan dingle i vinden.

Store mengder glatte, tørre og lette pollenkorn som fyker av sted ved svakeste vindpust.

Busket eller fjærformet arr som rager langt ut av blomsten, klar til å ta imot pollenet som kommer med vinden.

# data[].attributes.body
Blomster må ha hjelp med befruktningen. Alle frukttrærne har insektpolinring. Viktig med tørt og varmt vær under fruktblomstringen. For planter med vindpolinering er det viktig med med både vind og tørt vær under blomstringen.
Insektene får nektar og pollen som god næring for dem selv og insektlærvene.
Når pollenkornene kommer fra en annen plante av samme art, kaller vi det krysspollinering. Når pollenkornene kommer fra den samme planten, kaller vi det selvpollinering.

# data[].attributes.body
Frukten er det organet blomsterplantene bruker for å spre frøene sine.
Det er viktig for plantene å spre frøene sine til nye områder. Hvis den nye planten vokser opp rett ved siden av morplanten, vil den konkurrere om næring, lys og vann.

# data[].attributes.body
Hassel er et lauvtre som blomstrer for det får blader. Hunnblomstene er de små røde og lett tilgjengelige slik at sjansen for å motta pollen fra en hannblomst (kalt rakle)
på et annet tre øker.
Selja har egne hann og hunntrær (særbu) og blomstene kommer før bladene er utviklet.

# data[].attributes.body
Planter som blomstrer tidlig, må ha spesielle tilpasninger som gjør dem i stand til å tåle lave temperaturer. Planter kan ha behåring. Hårene bidrar til å holde bedre på varmen og å isolere mot vind. Mange planter lagrer sukkerløsning i cellene. Sukkeret gjør at frysepunktet senkes, og planten tåler litt kulde uten at vannet i bladene fryser.
Plantene som blomstrer tidlig på våren, lager blomsterknopper allerede på høsten.
Hvitveisen blomstrer før trærne får blader, grunnet den er lite konkurransedyktig.
Blåveis, hvitveis, gullstjerne, hestehov, maigull og vårpengeurt er noen av de typiske vårblomstene.

# data[].attributes.headline
Viktige prosesser som skjer hos dyr under vinteren

# data[].attributes.subject
Viktige prosesser som skjer hos dyr under vinteren

# data[].attributes.body
Dyr møter mange utfordringer vinterstid. Kulde, mangel på mat og vann og det at det er vanskelig å komme seg fram i dyp snø.
Hamstring av mat er en måte å løse problemet med matmangel på.
Mange pattedyr får tykkere pels om vinteren.
Endre pelsfargen som har to fordeler; dyr som er hvite mot hvit snø blir vanskeligere å oppdage, de er kamuflert. En fordel både for rovdyr og byttedyr. Røyskatten vil eksempelvis ha større sjanse til å snike seg innpå et bytte om den har samme farge som snøen. Pluss at den blir vanskeligere å oppdage for de som vil spise den, når den går i ett med snøen.
Rypa skifter farge og atferd, som gjør at den sover godt isolert og ute av syne om natta.
Ryper går i dokk(stuper i snøen så de dekkes av snø). Og har dermed ingen spor som rovdyrene kan følge.De har det varmere enn de ville hatt i lufta.
Noen overlever under snøen fordi der er det lunt, gnagere, snegler, larver og lignende smådyr.
Noen går i hi eller dvale. Å gå i hi ligger og sover inni hiet, men kan gjerne våkne og ta en tur ut om det er mildt nok.
Forutsetningene for vintersøvn er at dyret har skaffet seg et solid fettlag i løpet av høsten som det kan tære på gjennom vinteren. Pinnsvin sover ekte vintersøvn eller går i dvale. Forbrenningen settes ned til et minimum, og kroppstemperaturen kan synke til noen få plussgrader. Et dyr i dvaletilstand våkner ikke selv om det er litt urolig rundt. De trenger lang tid på å sette forbrenningen til normalt nivå og bli bevisst verden rundt seg.
Smågnagere kan søke sammen for å sove.
Frysetoleranse; noen smådyr danner kjemiske stoffer med omtrent de samme egenskapene som frostvæske i cellene, og disse stoffene hindrer at cellene fryser istykker.

# data[].attributes.headline
Viktige prosesser som skjer hos dyr under høsten

# data[].attributes.subject
Viktige prosesser som skjer hos dyr under høsten

# data[].attributes.body
Rumpetrollene har blitt til ordentlige, små frosker.
Mange dyr og fugler gjemmer unna mat om høsten når det er er overflod av frukt, bær og nøtter.
Dyr kan legge seg opp fettreserver om høsten. Dette fungerer som isolasjon, slik at dyret ikke fryser og som opplagsnæring til dager med lite mat.

# data[].attributes.headline
Viktige prosesser som skjer hos dyr under sommeren

# data[].attributes.subject
Viktige prosesser som skjer hos dyr under sommeren

# data[].attributes.body
Smådyr dukker opp, og trekkfuglene er på plass og travelt opptatt med egg og unger.
Det er den aktive perioden for smådyr, som edderkopper og insekter.

# data[].attributes.headline
Viktige prosesser som skjer hos dyr under våren. 

# data[].attributes.subject
Viktige prosesser som skjer hos dyr under våren. 

# data[].attributes.body
Insektene som skal fly tidlig på våren, må være hardføre. Været er ustabilt. Noen av de første insektene vi ser om våren, er humla som har "pels". Andre insekter er flua, neslesommerfuglen. Humla er dronninger (befrukta hunner) som har overvintra på lune steder og skal starte opp et nytt humlebol. Flua har og overvintra på lune steder, og er nå klar for parring og egglegging. Neslesommerfuglen parer og legger egg.

# data[].attributes.body
Korte dager og lave temperaturer setter mange begrensninger for planter og dyr. Som fører til at områdene med vinter har færre arter og at de artene som lever her, må ha spesielle tilpasninger til miljøet. Mange planter visner ned og overlever bare i rota, mens andre kan overleve som småplanter eller frø. Mange dyr går i hi, dvale eller setter ned aktivitetsnivået ganske mye. Insekter kan overvintre som voksne, larver, egg eller pupper.

# data[].attributes.body
Bladene på mange lauvtrær skifter farge og faller av, og mange planter har ennå frukt og bær som kan ha sterke farger. De fleste store hattsoppene formerer seg om høsten, og mange av disse kan også være ganske fargerike. Rumpetrollene har blitt til ordentlige frosker.
Når bladene ikke fungerer som solfangere, blir det til mat for småkryp og nedbrytere. Når de er brutt ned til enkle næringsstoffer, blir de til gjødsel for de samme trærne som felte dem.
Flerårige planter lager neste års bladknopper om høsten. Etter at knoppene er dannet, går de inn i en hvileperiode. Denne styres av hormoner og brytes om våren av økt temperatur og lengre dager. Mange frø har spirehemmende stoffer som gjør at de ikke kan spire før etter de har vært gjennom en kuldeperiode. Dette hindrer dem i å spire om høsten, og de vil overvintre som frø isteden.

# data[].attributes.body
Bladene på trærne blir gradvis større, flere planter og smådyr dukker opp, og trekkfuglene er på plass og travelt opptatt med egg og unger.

# data[].attributes.body
Hvilke tegn er typisk å finne for hver av disse årstidene?
De første trekkfuglene begynner å komme tilbake. Fuglene synger og de første vårblomstene kommer fram.
De første inntektene som er flyr er lette å legge merke til, fordi det er ikke så mange arter på denne tiden.