# data[].attributes.body
Lærer - Skolen på Herredsåsen

# data[].attributes.body
- Vi har arbejdet med decimaltal og afrunding. Børnene skulle afprøve øvelsen med pennen taler. Hvad har vi lært? Hvad ved vi om det?

# data[].attributes.body
Kærlig, Konkret og Konstruktiv
Refleksion
Delmål
Feedback
Den didaktiske trekant. Lærer/elev elev/elev og Lærer/lærer forholdet.
Stoffet/indhold.

-1 lærer og 30 elever --> 31 lærere og 31 elever
- Et udviklende tankesæt
- Forberedende arbejde for et autentisk publikum
Støtter en kultur af høje forventninger til alle elever

# data[].attributes.body
I forbindelse med bådbyggerierne arbejdede vi med modeller. Modeller som vi brugte i startfasen, under arbejdet og som understøttede det færdige produkt.

# data[].attributes.body
- at være modig til at prøve
- det er okay at fejle
- Selvevalurene / Selvindsigt
- Igennem stoffet, finder eleverne selv frem til "fejlene"

# data[].attributes.body
- Elev/elev
- Lærer/elev
- Lærer/lærer

Hvordan kan vi bruge feedback på den bedste måde?
- Eleverne kan vælge at arbejde individuelt eller i en gruppe. Dette giver læreren bedre mulighed for at komme rundt til alle.

Arbejde med redskaber, som de kan bruge i forbindelse med egen feedback.

# data[].attributes.body
Kan vi være:
Venlige
Specifikke
Hjælpsomme

i vores feedback, gør vi fremskridt.
Ron Berger - Video. - Butterfly

# data[].attributes.body
21/11 Email beskrivelse af produktet

28/11 Spørgsmål og problemer

5/12 Præsentation af produkt

# data[].attributes.body
En LEAPS-lærer skal have mulighed for at:
- Undervise i ét projekt af gangen
- Arbejde tæt med en gruppe elever ad gangen
- undervise med formål så eleverne lærer bedst

# data[].attributes.body
- Samarbejde med mindst én anden lærer flere gange om ugen.
- Samarbejde med årgangsteam mindst en gang om ugen. (første hold).
- Samarbejde med LEAPS team en gang om måneden.
- Få aktiv støtte fra LEAPS ressourceperson.

# data[].attributes.body
- Planlægge deres eget skema med lille eller ingen konsekvensen for andres skemaer.
- Beslutte hvor elever skal arbejde.
- Beslutte hvor meget tid eleverne skal bruge på projektarbejde.

# data[].attributes.body
- Beslutte viden o færdigheder der skal læres i et projekt.
- Beslutte hvilke rækkefølge viden og færdigheder skal læres i.
- Beslutte hvor viden og færdigheder skal læreres i sammenhæng med andre fag.

# data[].attributes.body
Publikum kan inviteres til skolen - Men selve fremvisningen kan også flyttes ud ad huset.

Fremvisningen er kulminationen på en stor arbejdsindsats. Som fremvises for et autentisk publikum.

Vi arbejde med udstilling i:
- Lokalområdet
- SPH Radio
- Forældrekaffe
- Web - Skolens hjemmeside
- Formidling elev/elev eller forskellige skoler.

Når børn fremviser deres eget produkt, føler de ejerskab.

# data[].attributes.body
Evaluering
Feedback
Reflektion

Reflektion:
Elev portefolier
Elevstyrede samtaler
Læringsberetninger

Feedback:
Gentagne udkast og respons
Læringsmål

Evaluering:
Fremvisning
Test og Quizzer
Niveaubeskrivelse

# data[].attributes.body
Positive feedback
- Brede produkter
- God innovation
- Fantasi
- Læring gennem leg
- Større fokus på udeområdet
- Den gode legeplads på en skole vs. bare en god legeplads.
- Fed idé med kick off

Idéer til forbedring:
- Kan vores legeplads blive bedre?
- Byrådet/skolebestyrelsen er måske "for" voksne?
- Hvad kunne de vildeste drømme være?
- Hvad er de realistiske?
- Overveje rækkefølgen

# data[].attributes.headline
Hvilken læringoplevelser har du haft det senest halve år ifm. LEAPS?

# data[].attributes.subject
Hvilken læringoplevelser har du haft det senest halve år ifm. LEAPS?

# data[].attributes.body
- Jeg har lært at LEAPS er mere end bare en undervisningsform. Der er plads til personlig udvikling og mulighed for sparring og undervisning i flere fag, end dem vi har pt.

- Jeg kan nu se muligheder i måden, at undervise de svageste elever på. Give dem ejerskab og muligheder for at blomstre på, hvad de før måske ikke har været vant til.

- Man skal være konkret og præcis i sin planlægning, så projekter ikke løber løbsk og bliver for ”overfladisk”

# data[].attributes.body
- Samtale mellem skole og hjem
- Samtalen tager udgangspunkt i en elev portefolie.

- Forberedelse til en samtale skaber et autentisk formål for, at udvikle kompetencer omkring organisering og kommunikation.
- Strukturen giver eleverne et ansvar, føler ejerskab. da de tager ansvar for egen læring, hvilket fremmer betydningen for læringsmål.

# data[].attributes.body
•Eleven har en lederrolle ift. at kommunikere deres læring og formidler af egne styrker, udfordringer og potentialer

•Træning af færdigheder

•Læring, bevidsthedsskabende og refleksiv proces

•Gennemgår udvælgelsesprocesser

•Oplevelse af stolthed, kreativitet, kvalitetsarbejde

•Kompetencebyggende

•Skaber personligt fundament hos eleven – ejerskab, ansvarsfølelse, engagement

•Metakognition og analyseevne

•Portefølje er dokumentet der dokumenterer læring og læringsprocessen

# data[].attributes.body
•Brobygning mellem skole og hjem

•Mening- og forståelsesskabende for forældrene

•Familie er autentiske deltagere og publikum til deres eget barns skolegang

•Gennem deltagelse er de med til at fremme og understøtte deres barns udvikling

•Familien og skolen er indgået i et forpligtende samarbejde

•Barnet er centrum – barnet har taleretten og taletid; der skal ikke tales om én hen over hovedet

# data[].attributes.body
•Facilitator

•Feedback og proces kultur er fundamentet

•Portefølje arbejde er en kæmpe hjælp

•Guide / coachrolle

•Rammesætter formen på klasseniveau – årsplan og struktur for formen

•Kommunikation til forældre om struktur og form og tidspunkter

•Træning og forberedelse i undervisningen

•Afkrydsningsliste kan være en hjælp

# data[].attributes.body
•Rammesætter på organisationsniveau

•Kommunikationsstrategi

•Organisering af hele skolen – skolekultur, årsplaner, tid, skemaer, teams, forældresamarbejde …

•Formidler af skolens kultur og tankerne bag elevstyrede skole-hjem-samtaler samt forventninger til forældrene

# data[].attributes.body
Indskoling
Mellemtrin
Overbygningen
Fin progration trinene imellem.
- Eleven afholder samtalen, med støtte fra læreren.
- Forældrene er aktive aktører.
-
Idéer:
- Indføre kontaktlærer istedet for klasselærer. Så man har ansvaret for en lille gruppe elever, istedet for en enkelt person står for kontakten til skole/hjem.

# data[].attributes.body
-  Hvad virker?

I forbindelse med læringsmål i undervisningen, bruger jeg det som del mål. F.eks. ved et nyt forløb, starter vi med en fælles start hvor læringsmålene bliver præsenteret. Børnene er selv med til at udforme deres egne delmål, men med fælles afsluttende mål.

-  Jeg plejer at lave en intro tavle, hvor alle emner vi skal igennem er sat op på. Børnene kan derfor hele tiden holde øje med vor langt vi er.

-  Hvad gør ikke? Svært for de svage elever.

# data[].attributes.body
3 nye ting
- Bekymringer om vi kan løfte opgaven, med de krav og forventninger som ledelsen har.
- Leaps skal ikke gøres "større" end det er. Leaps er mange ting, og afhænger ikke altid af kæmpe projekter.
- Ville være godt hvis vi vidensdeler hver for sig husene imellem. Maj-Britt havde nogle gode pointer.

2 spørgsmål:
- Ved at indrage flere forløb på samme tid, kan vores elever i indskolingen så skille det ad?
- Gensidige forventninger Lærergruppen Vs. ledelsen! Hvor skal vi hen og hvilken vej tager vi?

1 husk det her:
Vi skal gøre børnene nysgerrige og engagerende.

# data[].attributes.body
Hvad ved vi allerede omkring Deeper Learning?
- Undersøgende tilgang til problemstillingerne.

Succeskriterier efter 1. år?
- For mig er det vigtigt, at se resultater. Se at selvom vi ændre lærringsmetoden, kan eleverne stadig gennemføre nationale test osv. uden at falde helt igennem.

- Børnene skal føle ejerskab og føle at de bliver hørt, set osv..

- Børn med vanskeligheder i matematik får mulighed for at få et løft i undervisningen.

Hvad kan holde eleverne tilbage?
- Hvis de ikke føler ejerskab for projektet. At projektet ikke interesserer dem.
- Niveauet er for højt/lavt
- Forældrenes indflydelse (Min mor er også dårlig til... derfor er jeg heller ikke så god til det...)

# data[].attributes.body
Projektbaseret læring stiller store krav til elevers evne til fx at samarbejde og have en undersøgende tilgang til problemstillinger. Det er nogle af de kompetencer, som Deeper Learning dækker over.
De styrker den enkelte fagligt, da stoftilegnelsen øges, socialt, da fokus på samarbejde og tilgang til udfordringer styrkes, og som menneske, gennem bevidstgørelse for eget ansvar i samspillet med omverdenen.

Kompetencerne udgør derfor en væsentlig hjørnesten i et LEAPS-forløb, hvor samarbejde og læringsrefleksion er højt på dagsordenen, og hvor flere fag er integreret i ét forløb. Deeper Learning-kompetencerne integreres løbende i undervisningen, og det er vigtigt, at de er synlige for eleverne, så de danner en forståelse for den læring, der sker.

Deeper Learning-kompetencerne er delt op i 6 områder, som uddybes herunder.

# data[].attributes.body
Eleverne udvikler og trækker på en grundlæggende forståelse af centrale fagområder, og kan overføre denne viden til nye situationer. Dette kan fx være bundet op på færdigheds- og vidensmål, men også individuelle læringsmål, der har fokus på relevante, faglige begreber i et LEAPS-forløb. De faglige læringsmål skal opstilles for alle fag i et LEAPS-forløb. Pga. forløbenes tværfaglige fokus, indgår det som et naturligt element, at elever trækker på deres eksisterende viden om et emne og overfører det til et nyt.

# data[].attributes.body
Eleverne anvender værktøjer og teknikker udviklet fra centrale fagområder til at formulere og løse problemer. Disse værktøjer inkluderer dataanalyse, brug af statistik og videnskabelig arbejdsmetode samt kreativitet, ikke-lineær tænkning og udholdenhed. Det sker helt automatisk ved formuleringen af det engagerende spørgsmål og kickoff, hvor eleverne for hvert forløb forbedrer deres evner til at anskue en problemstilling fra flere faglige vinkler.

# data[].attributes.body
Eleverne samarbejder for at identificere problemer og skabe løsninger på faglige, sociale, praktiske og personlige udfordringer. Dette opnås ved fx at indtage forskellige arbejdsroller i et LEAPS-forløb. Det styrker elevernes samarbejdsevner, og gør dem skarpe på deres respektive styrker og svagheder.
Samarbejde indgår som en helt naturlig del af et LEAPS-forløb på flere niveauer.

# data[].attributes.body
Eleverne organiserer deres data, resultater og tanker ved at bruge færdigheder omkring aktiv lytning, tydelig formulering og overbevisende præsentationer. Det er med til at skærpe elevernes kommunikative kompetencer, og træner dem i at formidle deres egen viden og læring.  Det kommer blandt andet til udtryk i gruppearbejdet, til fremvisningen, i responsprocessen og til elevstyrede skole-hjemsamtaler.

# data[].attributes.body
Eleverne reflekterer over, og justerer deres egen læring. Det gør dem i stand til i højere grad at kunne udbygge eksisterende viden.
Det gør sig gældende i processen omkring udkast og respons, hvor eleverne konstant skal forholde sig kritisk og reflekterende over egen læring. Derudover skal eleverne reflektere over deres egen læringsproces til hver fremvisning.

# data[].attributes.body
Eleverne udvikler en tro på dem selv, der øger deres udholdenhed og motiverer dem til at engagere sig i det forløb, de arbejder med. Eleverne er opsatte på at færdiggøre deres arbejde og opfylde deres mål med fokus på høj kvalitet. Det styrker elevernes evne til at tilegne sig ny viden, hvor de kan overføre den faglige ballast, de har fået, til andre fagområder.
Elevernes produkter skal fremvises for et autentisk publikum, der ofte involverer eksperter eller andre relevante partnere i det omkringliggende samfund. Det gør det motiverende for eleverne at arbejde seriøst og målrettet, og det styrker deres tro på egne evner at vide, at deres indsats har en relevans i virkeligheden.

# data[].attributes.body
Jeg forestiller mig at hver elev får en Værktøjskasse når de møder ind efter ferien.
I denne kasse er praktiske ting, saks, lim, blyanter mm.
- Eleverne skal føle, at de er en del af noget helt særligt. De må gerne skille sig ud fra de andre.

- Jeg tænker at børnene møder fælles ind i deres "værkstedslokale" hvor en kort præsentation vil blive introduskeret for alle.

# data[].attributes.body
Leaps er allerede igang når jeg starter op efter min overlov. Jeg vil komme ind fra siden og forhåbentlig se nogle elever, som ved at LEAPS er meget mere end at lære dansk og matematik.

Jeg tænker at børnene får en naturlig måde at indtænke de forskellige fag i undervisningen på.
- Børnene er forhåbentlig blevet mere

# data[].attributes.body
Mit ønske for LEAPS er at børnene har lært at tage ejerskab for deres produkter og læring.
- I sidste ende ønsker jeg mig vel at eleverne er glade, at vi kan se resultater og at vi som lærere kan videregive vores viden på den bedst mulig måde.

# data[].attributes.body
- Det skal være sjovt at gå i skole
- Timerne skal være varierende, eksperimenterende og meningsfyldte.
- Eleverne skal tage ejerskab
- Vi skal i samarbejde med hjemmet forme børnene til, at tage ansvar for dem selv og egen læring.
- Vi har hver vores måde at nå til målet.

# data[].attributes.body
- Hvordan tilgodeser i de faglige mål i de forskellige fag?
- Hvordan startede i året op?
- Hvad var det første forløb i 1. klasse?
- Vidensdeling af forløb?
- Hvordan registrer i jeres tilstedeværelse i forløbene, og kan i opfylde jeres krav?
- Hvad gør I ved de børn som måtte have det svært?
Fagligt/socialt?
- Hvordan har I indrettet jeres lokale, gode idéer, materialer mm.