# data[].attributes.attachment_link.title
Från vardagssnack till skolspråk: Att sakna ord

# data[].attributes.attachment_link.description
Om språket som makt och om behovet av att ämneslärare arbetar språkutvecklande i alla ämnen. Experterna Barbro Westlund och Maria Wiksten talar om språkliga svårigheter, missförstånd och skillnaden mellan vardagsspråk och akademiskt språk. Vi får också möta matematikläraren Torben Lundén som förenar språk- och kunskapsutveckling med samarbete och rörelse på högstadiet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Från vardagssnack till skolspråk: Att se mönster och strukturer

# data[].attributes.attachment_link.description
Om språkets mönster och strukturer. Experterna Josefin Nilsson och Maria Wiksten berättar hur lärare kan arbeta språkutvecklande genom att "packa upp" och synliggöra texter och hur arbetssätten inom de praktisk-estetiska ämnena kan berika de teoretiska ämnena. Vi får se läraren Susanne Jönsson ta hjälp av domino i matematik för att lära ut ämnesord.

# data[].attributes.attachment_link.title
Från vardagssnack till skolspråk: Att stötta elevens lärande

# data[].attributes.attachment_link.description
Om explicit individuell stöttning av elever. Lärarfortbildaren Maria Wiksten förklarar begreppet scaffolding och hur olika stöttor kan byggas runt elevens kunskaper. Studiehandledning och s.k. begreppskort används i Michael Öhlins högstadieklass. Pedagogen Karin Pettersson arbetar med metoden Reading to learn och gymnasieläraren Ingegerd Norder har språkutvecklande undervisning med lässtrategier i sin förberedande flerspråkiga klass.

# data[].attributes.attachment_link.title
Från vardagssnack till skolspråk: Att låta alla lyckas

# data[].attributes.attachment_link.description
Om hur skolan kan möjliggöra för elever att lyckas oavsett förkunskaper. Det handlar om talutrymme, interaktion, och elevaktivitet. Experterna Josefin Nilsson, Anne Palmér, Niclas Fohlin och Hülya Basaran berättar om vikten av fördelad taltid och digitala verktyg i undervisningen. Teknikläraren Agneta Isaksson som har inspirerats av kooperativt lärande, förkortade egen taltid och maximerade elevernas språk- och kunskapsutveckling.

# data[].attributes.body
A. Hur kan jag betona läsningen i arbetsområdet?

B. Hur kan jag betona skrivandet i arbetsområdet?

C. Hur kan jag betona de centrala begreppen och ordförrådets utveckling i arbetsområdet?

# data[].attributes.body
D. Hur kan jag betona det språkliga i kunskapskraven och i den aktivitet som ska bedömas, under arbetsområdet?

# data[].attributes.body
E. Hur kan jag konkret öka konkretiseringen och kontextrikedomen för eleverna?

F. Hur kan jag konkret öka den språkliga stöttningen?

G. Hur kan jag konkret skapa möjlighet till mer språklig interaktion för eleverna?

# data[].attributes.body
Helheten A-G

# data[].attributes.body
- Att utveckla den teoretiska och praktiska kunskapen om språkutvecklande arbetssätt.

# data[].attributes.body
- Föreläsning Tiia Ojala + URs film-serie Från vardagssnack till skolspråk.

- Analys av egen undervisning.

- Diskussion med kollegor om hur man kan utveckla det man redan gör, med hjälp av Planeringsfrågor för ett språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt.

- Samlande av nya tips och idéer om HUR man kan göra i klassrummet, i en HUR-bank (från föreläsning, filmer och kollegor).

# data[].attributes.body
Upplägget utgår från Skolverkets sätt att beskriva SOKA.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det finns mycket forskning som pekar på att språket är vårt främsta redskap för lärande i alla ämnen. Det är till exempel genom språket vi kommunicerar med andra, utvecklar ny kunskap och visar vad vi har lärt oss. Det är också genom språket som vi visar vad vi har förstått och vad vi kanske behöver stöd för att komma vidare med.

Om du som lärare tillsammans med dina kollegor vill utveckla undervisningen till att bli mer språkutvecklande kan sammanfattningen och diskussionsunderlaget nedan vara till god hjälp.

Kunskaper om begrepp och texttyper

För att genomföra denna typ av undervisning behöver du som lärare använda varierade arbetssätt som tillåter eleverna att vara språkligt aktiva. Dessutom behöver du både ha kunskaper om ord och begrepp som är centrala och om texter som är typiska för ämnet och vad som kännetecknar dem när det gäller till exempel texternas syfte, struktur och språkliga drag. Läraren behöver alltså vara ämnesspråkligt medveten och kontinuerligt analysera det aktuella ämnets språk, till exempel i de texter som används i undervisningen. På så sätt ökar lärarens kunskaper om ämnets språk och det blir också möjligt att identifiera sådant som rent språkligt kan utgöra hinder för elevernas kunskapsutveckling och gapet mellan elevens vardagsspråk och ämnesspråket kan då minska.

Kvaliteter i elevens språkliga aktiviteter

I kunskapskraven för skolans olika ämnen krävs att eleverna ska visa sina kunskaper genom språkliga uttrycksformer av olika slag, till exempel genom att föra resonemang, värdera arbetsinsatser eller analysera texter eller skeenden. Det innebär att lärare behöver undervisa inte bara om ämnets innehåll utan också om hur resonemang byggs upp och förs inom ramen för ämnet. Eleverna kommer sannolikt att lära sig mer inom naturvetenskap och teknik om de utvecklat förmågan att i tal och skrift uttrycka och tolka ämnets begrepp, dess centrala tankegångar, de känslor och åsikter som ämnet väcker samt sådana fakta som kännetecknar ämnet. Ett välutvecklat ämnesspråk gör det möjligt för eleverna att förstå hur grundläggande principer i ämnet är organiserade. Ämnesspråket gör det också möjligt för eleverna att kunna gå in i ämnesspecifika diskussioner och föra relevanta resonemang eller att läsa och skriva de texttyper som dominerar i det aktuella ämnet.

Vardagsspråk och ämnesspråk

Det språk eleverna behärskar när de kommer till skolan kallas ofta vardagsspråk. Det används i vardagliga situationer för att prata om sådant som är välbekant och nära elevens liv. Det språk som används i undervisningen i skolans ämnen kallas ofta för ämnesspråk.

Skillnaderna mellan ämnes- och vardagsspråk är att ämnesspråket är mer formellt, mer abstrakt och oftare skriftspråkligt, även om detta varierar mellan skolans olika ämnen. Alla ämnen har sin särart och för att undervisningen ska gynna elevernas språkutveckling behöver den anpassas till ämnets karaktär. Hur det språkutvecklande arbetet ska genomföras kan därför skilja sig åt från ämne till ämne. Det finns dock vissa kännetecken som är övergripande och generella och som undervisningen i alla ämnen behöver genomsyras av. Forskning visar till exempel att en ämnesspecifik och språkutvecklande undervisning är kontextrik och innehåller språklig stöttning och mycket interaktion. Sådan undervisning är gynnsam för alla skolans elever, men nödvändig för de flerspråkiga eleverna.
Förutom ämnesinnehållet betonas i en sådan undervisning också bland annat följande:

läsning och skrivning

muntlig framställning, lyssnande och visualiseringar

tankemässigt krävande uppgifter

ett medvetet fokus på utveckling av ordförrådet i ämnet

undervisning om vad som utmärker olika texter i ämnet och också om olika lärandestrategier

olika typer av formativ bedömning av elevernas ämnesspråkliga prestationer

Att diskutera

Hur kan ämnesplanens långsiktiga mål konkretiseras för ett arbetsområde så att de rör språk såväl som innehåll?

Vilka aktiviteter kan leda till att alla elever förstår och kan tillämpa det som var avsikten med arbetsområdet?

Vilka delar av kunskapskraven kommer att användas för att bedöma elevernas resultat? Vilka språkliga krav ställs på eleverna i dessa delar? Vilka bedömningsaspekter kan ni formulera utifrån dessa delar?

Hur kan ni ta reda på elevernas ämnesinnehållsliga föreställningar och erfarenheter och språkliga förkunskaper inom arbetsområdet?

Vilka nyckelbegrepp är centrala inom arbetsområdet och hur kan ni presentera dem för eleverna?

Vilka aktiviteter kan ni använda för att introducera och utveckla det ämnesspecifika språket i arbetsområdet?

Vilka texter kan ingå i arbetsområdet och hur kan ni arbeta med dem för att stötta eleverna att läsa och skriva den typen av texter?

På vilket sätt kan ni använda muntliga framställningar, visualiseringar och lyssnande i arbetsområdet? Vad behöver eleverna då undervisning kring?

# data[].attributes.attachment_link.title
Vad innebär en språkutvecklande undervisning?

# data[].attributes.attachment_link.description
Det finns mycket forskning som pekar på att språket är vårt främsta redskap för lärande i alla ämnen. Det är till exempel genom språket vi kommunicerar med andra, utvecklar ny kunskap och visar vad vi har lärt oss. Det är också genom språket som v...