# data[].attributes.body
Kaljukotkal on suur kongus nokk, millega ta saaki tükeldab. Kaljukotka peamine toit on jänesed, tedred ja metsised, kuid ta võib püüda isegi metskitsetallesid ja rebaseid. Looduslikke vaenlasi tal pole, seega on ta raba tippkiskja.

# data[].attributes.body
Rabas elavad putukad on toiduks rabakonnadele, kellele sobivad kudemiseks väiksemad rabalaukad. Nime järgi võiks arvata, et rabakonnad elavad üksnes rabas, aga tegelikult kohtab neid ka niitudel ja teistes elupaikades. Konnad on rabas söögiks ka rästikutele.

# data[].attributes.body
Hallõgija meenutab välimuselt ja eluviisilt kulli. Ta sööb sisalikke ja kiile. Ta sööb isegi hiiri, aga neid on soodes üsna napilt. Kuid sisalikud ja kiilid poevad vihmaste ilmadega peitu. Selleks, et mitte nälga jääda, soetab ta endale toiduvarusid. Kui kõht on täis, torkab ta püütud saakloomad mõne terava oksatüüka külge.

# data[].attributes.body
Soos näeb rästikuid selle servas. Rästik on suhteliselt lühike ja jämeda kerega madu. Tema kehapikkus oleneb elukohast, vanusest ja soost. Emased maod on suuremad kui isased. Rästik on loomtoiduline. Nad toituvad tavaliselt putukatest ja mardikatest. Harvemini röövikutest, nälkjatest, sipelgatest ja vihmaussidest. Noored rästikud söövad peamiselt hiiri.

# data[].attributes.attachment_link.description
Eesti suurim uudisteportaal, mis koondab endas Eesti ja välisuudised, krimiuudised, arvamuslood, ilmainfo ning palju muud

# data[].attributes.body
Kukemari peab koguaeg pealekasvava turbaga võitlema, mis teda enda alla ähvardab matta. Kuna rabaturbas on vähe kasvuks vajalikke toitaineid, on see üsna keeruline.

# data[].attributes.body
Nad kasvavad mätastena. Õiekate on lihtne, hallikas ja peente valgete karvakestega. Toitainete kättesaamiseks ja eluks turbasamblas on rabataimedel mitmesuguseid kohastumusi. Suvel annabad rabale ilmet tupp-villpeade valged, otsekui villased viljatutid, mis hakkavad juba kaugelt silma.

# data[].attributes.body
Paljudele rabataimedele on iseloomulik, et nende lehed on väikesed ja nahkjad. Niisugustest lehtetest aurub vett vähem, mistõttu sellised lehed on tavaliselt kuivade kasvukohtade taimedel. Kuid ka märjas rabas võivad taimed veepuudust tunda, seda näiteks varakevadel ja mõnikord suvel. Pealtnäha märja soo pinnakiht võib suvel pikema põua ajal olla kõrbekuiv ning siis peavad kõik taimed vett kokku hoidma.

# data[].attributes.body
Huulheina väikesed ümmarguse lusika kujulised lehed on üleni kaetud karvadega, millel on kleepuvad otsad. Nende külge jäävad kinni sääsesuurused putukad ja ämblikud. Nii omapäraselt peab huulhein toituma seetõttu, et ta ei saa oma kasvupinnasest piisavalt toitaineid.

# data[].attributes.body
Rabamurakas peab saama korralikult toitained. Tal on võimas maa-alune vars ja suured sügavale ulatuvad juured, mis on tihedalt kaetud seeneniidistikuga. Suurem osa murakataimest ongi turba all.

# data[].attributes.body
Rosann Oras
Meribel Aruväli
Liisa Sütt