# data[].attributes.body
full proposta tema i producte i index informe

# data[].attributes.attachment_link.description
Problemes amb les escales... A Matemàtiques per treballar els gràfics en full de càlcul utilitzant dades sobre el canvi climàtic.Activitat per a ESO Activitat per a PRIMÀRIA

# data[].attributes.body
Benvinguts!!!

# data[].attributes.body
És un video on explica el canvi climàtic en els Pirineus de Catalunya

# data[].attributes.attachment_link.description
A final de segle Barcelona tindrà un clima com el que ara té Tunis. L'escalfament global pot tenir conseqüències inesperades. "Quèquicom" participa en un projecte de turisme científic recomanat per National Geographic com un dels 50 millors viatges de la teva vida. Els participants mesuren l'impacte del canvi climàtic en la vida salvatge dels boscos verges del Pirineu.

# data[].attributes.headline
VÍDEO SOBRE EL CANVI CLIMÀTIC I LES SEVES CAUSES

# data[].attributes.subject
VÍDEO SOBRE EL CANVI CLIMÀTIC I LES SEVES CAUSES

# data[].attributes.attachment_link.title
Canvi climàtic: Una realitat que cal afrontar

# data[].attributes.headline
COM AFECTA EL CANVI CLIMÀTIC A CATALUNYA

# data[].attributes.subject
COM AFECTA EL CANVI CLIMÀTIC A CATALUNYA

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fa dècades que se'n discuteix, i sembla que alguna cosa ha començat per fi a moure's des que a finals del 2015 es va aprovar l'històric acord internacional pel clima de París. Però, com està afectant el canvi climàtic a Catalunya?

Per respondre aquesta pregunta de manera exhaustiva i rigorosa acaba de publicar-se el Tercer Informe sobre Canvi Climàtic a Catalunya (TICCC), un extens document elaborat per 140 científics i experts tècnics coordinats pel catedràtic de Geografia Física de la Universitat de Barcelona (UB) Javier Martín Vide, i impulsat pel Consell Assessor per al Desenvolupament Sostenible de Catalunya (CADS), el Departament de Territori i Sostenibilitat ( Oficina Catalana del Canvi Climàtic i Servei Meteorològic de Catalunya) i l' Institut d'Estudis Catalans (IEC). Perquè, com diu el President Carles Puigdemont per presentar l'estudi, "la presa de decisions requereix informació rellevant i de qualitat, i també el diàleg i el treball conjunt entre científics i decisors públics i privats".

No parlem en abstracte. D'aquests canvis en el clima que es prediuen, "es deriven impactes sobre la disponibilitat d'aigua, sobre la demanda energètica i la producció d'energia d'origen renovable, sobre l'agricultura i la ramaderia, sobre els ecosistemes terrestres aquàtics, sobre el turisme i altres activitats econòmiques, etc", com adverteix l'informe. Al post d'avui resumim en quatre punts els efectes canvi climàtic més importants que els experts han observat al nostre territori.
1. Adéu, hivern
A Catalunya, la temperatura mitjana ha apujat 1,55 °C des del 1950, i uns dos graus des del 1900. Aquest canvi aparentment insignificant des del punt de vista quotidià ja està tenint efectes importants. A Catalunya, hi ha previst un augment de la temperatura de com a mínim 1,4 °C fins a l'any 2050, una dada que ens situa per sobre de la mitjana mundial com a la resta de territoris de la conca mediterrània.

L'informe adverteix que l'augment de les temperatures es farà notar especialment al Pirineu, on les neus perpètues ja han desaparegut, i durant l'estiu. Les prediccions no dibuixen un escenari sense hiverns i gelades, però sí que indiquen que els episodis de fred extrem seran menys freqüents, i viurem més sovint puntes de calor extrema i períodes de sequera més recurrents i més llargs. En els últims anys, per exemple, ja s'han començat a enregistrar a Barcelona el que s'anomenen 'nits tropicals' o 'nits tòrrides', quan els termòmetres no baixen dels 20 °C o 25 °C respectivament.
2. Aquesta platja s'encongeix
L'efecte més conegut de la pujada de les temperatures és l'augment del nivell del mar, una conseqüència directa del desglaç dels pols i de les glaceres, així com de l'expansió que pateix l'aigua en escalfar-se.

A Catalunya, la població de l'Estartit, al Baix Empordà, s'utilitza com a referent perquè hi ha dades disponibles des del 1974. Allà, els experts han determinat que el nivell del mar puja uns 3,6 centímetres cada deu anys. L'efecte visible d'aquest fenomen, juntament amb les tempestes marítimes, és el canvi en les superfícies de platja, cada cop més erosionades. Segons el professor de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) Agustín Sánchez-Arcilla, coautor del TICCC, les platges catalanes ja perden entre 60 i 90 centímetres anuals. "Fins i tot mantenint la configuració costanera actual", assenyalen, "serà necessari plantejar mesures d'actuació addicionals per a un percentatge important de platges que, d'altra manera, no compliran les funcions de protecció i d'ús turístic".
3. Canvis en la fauna, la flora i els cultius
La pujada de la temperatura també ha provocat canvis importants al paisatge i als ecosistemes del territori. Per exemple la desaparició de les últimes glaceres i el retrocés d'espècies forestals que creixen en ambients freds. "La millor constatació de les conseqüències de l'increment tèrmic queda evidenciada pel fet que ja no queda cap aparell glacial visible a Catalunya i que en els sectors pirinencs propers (Pirineu aragonès i de l'Arieja) es troben clarament en retrocés: dos dels tretze aparells glacials catalogats el 2008 s'han extingit", explica l'estudi.

Això està afectant també a la vida humana, ja que la floració i la fructificació dels cultius ha canviat de dates, i s'han observat també canvis entre les espècies marines de pesca. A més, com recorda l'estudi, els organismes vius i els ecosistemes no són mers objectes passius del canvi climàtic, sinó que el retroalimenten, ja que afecten als processos biogeoquímics, com la funció dels ecosistemes com a embornals del CO2 atmosfèric.
4. L'aigua, preuat recurs
L'escassetat d'aigua es perfila com l'efecte del canvi climàtic més problemàtic per a Catalunya. Tot i que la precipitació mitjana anual no ha variat significativament des del 1950, el que inquieta és que les projeccions calculen una disminució de l'aigua disponible del 13% al 2100. La calor farà augmentar l'evapotranspiració (la suma de l'evaporació i la transpiració vegetal, una fase fonamental del cicle de l'aigua) i reduirà les quantitats d'aigua disponible en un moment en què s'espera que la demanda d'aigua per part de boscos i regadius sigui superior.

Segons consta "en l'informe, que presenta cartografies inèdites de la disponibilitat futura d'aigua a Catalunya, "les reduccions de disponibilitat dels recursos -o, dit d'una altra manera, de l'escassetat- s'han xifrat en un 9,4 % a les comarques dels Pirineus, en un 18,2 % a les interiors i en un 22 % a les litorals, fet que evidencia la importància que el canvi climàtic tindrà en la disponibilitat hídrica i en la gestió".

Per tancar, fem nostres les paraules ben dites de Martín Vide: "Amb només un 0,1 % de la població mundial, des de Catalunya no resoldrem el problema del canvi climàtic; però amb el nostre coneixement i les polítiques i les accions adients, integrades en els àmbits polítics espanyol i europeu, hem de contribuir a la consecució del repte global de no ultrapassar el llindar dels 2 °C d'increment de la temperatura respecte a la de l'època preindustrial i, preferiblement, de no ultrapassar els 1,5 °C. I -afegim- això ho hem de fer, també, per un imperatiu ètic de solidaritat planetària".

# data[].attributes.attachment_link.title
Els efectes del canvi climàtic a Catalunya en 4 punts clau

# data[].attributes.attachment_link.description
Fa dècades que se'n discuteix, i sembla que alguna cosa ha començat per fi a moure's des que a finals del 2015 es va aprovar l'històric acord internacional pel clima de París. Però, com està afectant el canvi climàtic a Catalunya?

# data[].attributes.headline
INFORMACIÓ SOBRE EL CANVI CLIMÀTIC (generalitat de Catalunya) 

# data[].attributes.subject
INFORMACIÓ SOBRE EL CANVI CLIMÀTIC (generalitat de Catalunya) 

# data[].attributes.attachment_link.description
El clima mundial ha evolucionat sempre de manera natural, però proves convincents obtingudes arreu del món revelen que en l?actualitat hi ha en marxa un nou tipus de canvi climàtic, que posa en perill la composició, la capacitat de recuperació i la productivitat dels ecosistemes naturals i el desenvolupament econòmic i social, la salut i benestar de la humanitat.

# data[].attributes.headline
Afrontant el canvi climàtic (tv3, "Latituds")

# data[].attributes.subject
Afrontant el canvi climàtic (tv3, "Latituds")

# data[].attributes.body
Aquest vídeo ens explica el malament que tractem el planeta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Els científics alerten que el temps per evitar un canvi climàtic potencialment catastròfic s'està acabant i que és urgent canviar de model energètic i socioeconòmic aquesta mateixa dècada.

# data[].attributes.body
Aquesta web explica 20 consells que pots fer per disminuir el canvi climàtic.

# data[].attributes.attachment_link.title
20 mesures per disminuir els efectes del canvi climàtic - El canvi climàtic

# data[].attributes.attachment_link.description
El canvi climàtic de Beatriz Pla i Laura Rodriguez

# data[].attributes.body
És una web on explica molt bé coses del canvi climàtic

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ens trobem al segle més calent dels últims 600 anys. La gran contaminació de gasos a l'atmosfera està creant una capa que impedeix que el calor s'escapi un cop ha rebotat a la terra. Això causa un escalfament del planeta que provoca
l'efecte hivernacle.
Aquest escalfament del planeta fa témer als entesos que sigui el començament d'un ràpid canvi climàtic, i els seus efectes ja s'han vist en algunes comunitats de l'Estat espanyol, on hi ha hagut inundacions, pluges desmesurades, sequeres,... tot a causa del canvi de clima.

El principal gas que causa el canvi climàtic és el vapor d'aigua, però darrerament han augmentat gasos com el diòxid de carboni, emès per la crema de combustibles fòssils, com el petroli, el carbó o el gas natural.
Altres gasos causants són el metà que s'origina per fermentacions sense oxigen, o l'òxid nitrós causat per l'eliminació de deixalles i l'ús de fertilitzants, també causen el canvi climàtic. Per últim els CFC (gasos clorofluorocarbonats), que provenen dels aerosols, neveres i aparells d'aire condicionat entre d'altres.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ens trobem al segle més calent dels últims 600 anys. La gran contaminació de gasos a l'atmosfera està creant una capa que impedeix que el calor s'escapi un cop ha rebotat a la terra.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Les causes del Canvi Climàtic inclouen la influència humana com la responsable de la contribució dels canvis dràstics que s'estan provocant en l'atmosfera terrestre, concretament en referència a l'augment de les concentracions de CO2 a l'atmosfera en els últims 650.000 anys, particularment des de la revolució Industrial.

La major contribució coneguda prové de la combustió de combustibles fòssils, carbó, petroli i gas, que alliberen el gas de diòxid de carboni i òxid nitrós a l'atmosfera.

Els gasos d'efecte hivernacle i els aerosols afecten el clima en alterar la radiació solar entrant i la radiació sortint, que formen part de l'equilibri energètic de la Terra.

D'altra banda, els gasos fluorats causen un potent efecte d'escalfament, fins a 23.000 vegades superior al produït pel CO2. No obstant això, aquests gasos s'emeten en quantitats més petites i la legislació de la UE preveu la seva eliminació progressiva.

No obstant això, la desforestació i la degradació forestal també són una de les principals causes provocades per l'home, ja que suposa el 25% del total dels gasos d'efecte hivernacle de tot el planeta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Les causes del Canvi Climàtic inclouen la influència humana com la responsable de la contribució dels canvis dràstics que s'estan provocant en l'atmosfera terrestre, concretament en referència a l'augment de les concentracions de CO2 a l'atmosfera en els últims 650.000 anys, particularment des de la revolució Industrial.La major contribució coneguda prové de la combustió de combustibles fòssils, carbó, petroli i gas, que alliberen el gas de diòxid de carboni i òxid nitrós a l'atmosfera.

# data[].attributes.attachment_link.title
Canvi climàtic - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure

# data[].attributes.attachment_link.description
Entre les tasques del Servei Meteorològic de Catalunya destaca l'estudi i anàlisi del canvi climàtic a Catalunya i la participació i col·laboració en les recerques sobre aquesta matèria que porten a terme diversos grups a Catalunya.

# data[].attributes.headline
100 QÜESTIONS PER ENTENDRE EL CANVI CLIMÀTIC (un petit resum)

# data[].attributes.subject
100 QÜESTIONS PER ENTENDRE EL CANVI CLIMÀTIC (un petit resum)

# data[].attributes.attachment_link.title
100 qüestions per entendre el canvi climàtic

# data[].attributes.attachment_link.description
El canvi climàtic ja no és una amenaça de futur, sinó una realitat actual ben incòmoda que comporta un dels majors problemes ambientals, socials i econòmics del nostre temps. En aquest llibre trobareu 100 preguntes relacionades amb el canvi de clima actual, que us permetran introduir-vos detalladament en aquest impacte mediambiental, social i econòmic i abordar-lo des de totes les vessants.

# data[].attributes.body
És una web del temps on explica molta informació i clara del canvi climàtic.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Canvi Climàtic és el nom utilitzat per a referir-se a la variació global del clima de la Terra. Durant la seva història el nostre planeta ha sofert nombrosos canvis climàtics, però tots ells a causa de fenòmens naturals tals com les variacions en els paràmetres orbitals de la Terra, l'impacte de meteorits o canvis en la circulació oceànica entre d'altres. En l'actualitat hi ha nombroses evidències que indiquen l'inici d'un canvi del clima, però aquesta vegada a causa de l'acció de l'home amb la crema d'una gran quantitat de combustibles fòssils.

Quines evidències tenim de l'actual canvi climàtic?

Les evidències científiques sobre el canvi climàtic global a causa de l'activitat humana i les seves conseqüències es van començar a acumular sobre la dècada dels anys 80 del segle XX. Així doncs, a l'any 1988 el Programa de les Nacions Unides sobre Medi Ambient i l'Organització Meteorològica Mundial van establir conjuntament el Panell Intergovernamental sobre el Canvi Climàtic (IPCC, Internacional Panel on Climate Change en anglès).

La funció de l'IPCC consisteix en analitzar, de forma exhaustiva, objectiva, oberta i transparent, la informació científica, tècnica i socioeconòmica rellevant per a entendre els elements científics del risc que suposa el Canvi Climàtic provocat per les activitats humanes, les seves possibles repercussions i les possibilitats d'adaptació i atenuació del mateix.

A l'any 1996 l'IPCC va publicar el seu segon informe d'avaluació (IPCC, 1996), on, a partir de treballs d'investigació procedents de més de 150 països, es van resumir els resultats científics més importants sobre el canvi climàtic i la vulnerabilitat dels sistemes socioeconòmics i naturals. Aquest informe va concloure que la Terra s'havia escalfat globalment uns 0,6ºC durant els últims cent anys. Aquest fet rep el nom d'escalfament global (global warming en anglès). També va concloure que a causa de l'augment dels gasos amb efecte d'hivernacle (GEH: CO2, metà, òxids de nitrogen, vapor d'aigua i partícules de sulfat) deguts a l'activitat de l'home, la Terra sofriria un escalfament d'entre 1ºC i 3,5ºC cap a l'any 2100.

Posteriors informes (IPCC, 2001; 2007; 2013) han ratificat i fitat les prediccions realitzades pel segon informe de l'IPCC. Tant al quart com al cinquè informe, últim de moment (IPCC, 2013), s'afirma que no existeix cap dubte en el fet que l'activitat de l'home és la causant principal de l'escalfament global actual. En aquest informe també es conclou que la temperatura global de la Terra ha augmentat 0,76ºC en el període 1850-2005. Cap a finals del segle XXI el rang probable d'augment de la temperatura global de la Terra per a aquest segle és de 1,5-4,5ºC.

El Servei Meteorològic de Catalunya ha participat activament com a revisor expert en el Grup de Treball I (La Base Científica Física) en el cinquè i per ara últim informe de l'IPCC.

La figura 1 mostra l'evolució de l'anomalia de la temperatura global de la Terra respecte al període de referència 1961-1990, i per al període 1850-2016. Es pot observar el marcat increment tèrmic a partir de 1980 i l'acumulació d'anys càlids al final de la sèrie.

Aquest augment de la temperatura també és observable a Catalunya, on la temperatura mitjana anual ha augment en gairebé 1,2ºC en els últims 65 anys. L'evolució de les anomalies anuals de temperatura al conjunt de Catalunya es poden observar en la figura 2.

Quins efectes tindrà l'actual canvi climàtic?

Per a conèixer els efectes que tindrà l'actual canvi climàtic es fan servir els models de circulació global climàtics (MCGC), que intenten tenir en compte els principals forçaments radiatius del clima (radiació solar, volcanisme i concentració de GEH), així com les interaccions entre els diferents components del sistema climàtic (atmosfera, hidrosfera, criosfera, litosfera i biosfera). D'aquesta manera són capaços de reproduir les característiques principals del clima actual: distribució temporal i espacial dels valors mitjans i de les seves freqüències, així com la variabilitat interanual.

Per a poder realitzar projeccions futures s'ha d'estimar la concentració de GEH durant aquest segle. Aquesta estimació es realitza en base a diferents escenaris possibles d'emissió que es van elaborar en un Informe Especial sobre Escenaris d'Emissions de l'IPCC de l'any 2000 (IEEE, 2000). Així, les emissions estimades es basen en càlculs de la població mundial futura i de l'aplicació de solucions més sostenibles o no a les necessitats futures de demanada d'energia futures, producció industrial i consum en general. Tot això dóna com a resultat quatre principals famílies d'emissions: A1, A2, B1 i B2, amb un total de 40 escenaris possibles.

Quines són les característiques principals dels Escenaris d'Emissions de l'IPCC (IEEE o SRES, amb les sigles en anglès)?

Existeixen quatre famílies d'Escenaris d'Emissions, les quals tenen les següents característiques principals:

La família d'escenaris A1 descriu un món futur amb un ràpid creixement econòmic, una població mundial que arriba al seu valor màxim cap a mitjans del segle i disminueix posteriorment, i una ràpida introducció de tecnologies noves i més eficients. Les seves característiques distintives més importants són la convergència entre regions, la creació de capacitat i l'augment de les interaccions culturals i socials, acompanyades d'una notable reducció de les diferències regionals quant a ingressos per habitant. La família d'escenaris A1 es desenvolupa en tres grups que descriuen adreces alternatives del canvi tecnològic en el sistema d'energia. Els tres grups d'escenaris definits es diferencien en la seva orientació tecnològica: utilització intensiva de combustibles d'origen fòssil (A1FI), utilització de fonts d'energia d'origen no fòssil (A1T), o utilització equilibrada de tot tipus de fonts (A1B).

La família d'escenaris A2 descriu un món molt heterogeni. Les seves característiques més distintives són l'autosuficiència i la conservació de les identitats locals. Les pautes de fertilitat en el conjunt de les regions convergeixen molt lentament, amb la qual cosa s'obté una població mundial en continu creixement. El desenvolupament econòmic està orientat bàsicament a les regions, i el creixement econòmic per habitant així com el canvi tecnològic estan més fragmentats i són més lents que en altres famílies d'escenaris.

La família d'escenaris B1 descriu un món convergent amb una mateixa població mundial que arriba a un màxim cap a mitjans del segle i descendeix posteriorment, com en la família d'escenaris A1, però amb ràpids canvis de les estructures econòmiques orientats a una economia de serveis i d'informació, acompanyats d'una utilització menys intensiva dels materials i de la introducció de tecnologies netes amb un aprofitament eficaç dels recursos. En aquesta línia evolutiva es dóna preponderància a les solucions d'ordre mundial encaminades a la sostenibilitat econòmica, social i mediambiental, així com a una major igualtat, però en absència d'iniciatives addicionals en relació amb el clima.

La família d'escenaris B2 descriu un món en el qual predominen les solucions locals vers la sostenibilitat econòmica, social i mediambiental. És un món la població del qual augmenta progressivament a un ritme menor que a la família A2, amb uns nivells de desenvolupament econòmic intermedis, i amb un canvi tecnològic menys ràpid i més divers que en les línies evolutives B1 i A1. Encara que aquest escenari està també orientat a la protecció del medi ambient i a la igualtat social, se centra principalment en els nivells local i regional.

Quines són les característiques principals dels nous Escenaris d'Emissions (RCP)?

Són un conjunt de quatre escenaris nous d'emissions (RCP, Representative Concentration Pathways, o TRC Trajectòries Representatives de Concentracions) definits a l'any 2005, els quals substitueixen els anteriors escenaris d'emissions (SRES, Special Report on Emission Scenarios o IEEE, Informe Especial sobre Escenaris d'Emissions) definits a l'any 2000. Els escenaris RCP descriuen quatre futurs climàtics possibles amb diferents evolucions estimades de la quantitat de gasos amb efecte d'hivernacle que s'emetran a l'atmosfera durant aquest segle. Els quatre escenaris són RCP2.6, RCP4.5, RCP6 i RCP8.5, el nom dels quals té a veure amb el possible rang de valors de forçament radiatiu assolit a l'any 2100 (2,6; 4,5; 6,0 i 8,5 W/m ², respectivament).

Referències

Barrera-Escoda, A. (2008): Evolución de los extremos hídricos en Catalunya en los últimos 500 años y su modelización regional. Tesi Doctoral, Departament d'Astronomia i Meteorologia, Universitat de Barcelona, Barcelona. Publicació interna, 319 pp.
Disponible a: http://www.zucaina.net/Publicaciones/Barrera-Escoda-TESIS-2008.pdf

Brohan, P., J. J. Kennedy, I. Harris, S. F. B. Tett i P. D. Jones (2006): Uncertainty estimates in regional and global observed temperature changes: A new data set from 1850, J. Geophys. Res., 111, D12106, doi:10.1029/2005JD006548.

Brunet, M., E. Aguilar, O. Saladié, D. López i J. Sigró (2001): The variation and trends of the surface air temperature in the Northeastern of Spain from middle nineteenth century onwards". A Brunet, M. i D. López (Eds.): Detecting and modelling regional climate change and associated impacts, Springer, Berlín-Heidelberg-New York, pp. 81-93.

IPCC (1996): Climate Change 1995: The Science of Climate Change - Contribution of the Working Group I to the Second Assessment Report of the Intergovernamental Panel on Climate Change. Cambridge University Press, Cambridge (R.U.), 572 pp. Disponible a: http://www.ipcc.ch/ipccreports/sar/wg_I/ipcc_sar_wg_I_full_report.pdf

IPCC (2001): Climate Change 2001: The scientific basis. Contribution of the Working Group I to the Third Assessment Report of the Intergovernamental Panel on Climate Change. Cambridge University Press, Cambridge, R.U., 881 pp.
Disponible a: http://webpages.icav.up.pt/PTDC/CVT/098487/2008/IPPC,%202001.pdf

IPCC (2007): Climate Change 2007: The physical science basis. Contribution of Working Group I to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change. Cambridge University Press, Cambridge, United Kingdom and New York, NY, USA, 996 pp.
Disponible a: http://www.ipcc.ch/publications_and_data/publications_ipcc_fourth_assessment_report_wg1_report_the_physical_science_basis.html

IPCC (2013): Climate Change 2013: The Physical Science Basis, Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, Cambridge University Press, Cambridge, 1535 pp.
Disponible a: http://www.climatechange2013.org/images/report/WG1AR5_ALL_FINAL.pdf

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Servei Meteorològic de Catalunya. Generalitat de Catalunya

# data[].attributes.attachment_link.description
Què és? Canvi Climàtic és el nom utilitzat per a referir-se a la variació global del clima de la Terra. Durant la seva història el nostre planeta ha sofert nombrosos canvis climàtics, però tots ells a causa de fenòmens naturals tals com les variacions en els paràmetres orbitals de la Terra, l'impacte de meteorits o ...

# data[].attributes.body
És un vídeo on explica el canvi climàtic.