# data[].attributes.body
na klimu Kine velik utjecaj imaju i monsuni. Od rujna do ožujka pušu hladni i suhi sjeverozapadni vjetrovi iz sjeverne i sr. Azije, a od ožujka do rujna vlažni jugoistočni vjetrovi s oceana, koji donose kišu. Dolinama velikih rijeka prodire utjecaj oceana duboko u unutrašnjost kopna, gotovo sve do Mongolije. Zbog toga jugoistočni dio Kine ima suptropsku klimu (1600 do 2000 mm oborina), a sjeverni hladnu i suhu kontinentalnu klimu. U sjevernom dijelu Kine godišnja količina oborina ne prelazi 1000 mm (Peking 626 mm, unutrašnja Mongolija 150 do 200 mm). Suša je u sjevernoj Kini vrlo česta. Znatnu količinu oborina dobiva ciklonalnim kišama istočni dio Kine; Guangzhou 2330 mm, Kunming 1296 mm, Nanjing 1220 mm. Najmanje oborina (manje od 100 mm) dobivaju zatvorena područja Tarimske zavale i Gobi, a najviše (više od 3000 mm) južni krajevi Tibeta, zbog ljetnoga monsuna. U zapadnom kontinentalnom dijelu Kine zime su na visokim planinama duge i vrlo hladne, a ljeta kratka i hladna, dok je u zavalama (Tarimska i Gobi) temperatura ljeti vrlo visoka, a zimi niska. Za izmjene monsuna (kasno ljeti ili u jesen) tajfuni često pustoše jugoistočno primorje Kine.

# data[].attributes.body
Kina je država u istočnoj Aziji Poznata kao najmnogoljudnija zemlja svijeta, po veličini površine je četvrta (4.) na svijetu i obuhvaća 9.596.960 km². Pruža se od Tihog na istoku do planinskog lanca Pamira na zapadu (oko 5000 km) i od rijeke Amura (kineski Heilong Jiang) na sjeveru do otoka Hainana na jugu (oko 4000 km).

# data[].attributes.body
Sjeverna i istočna polutka s izlazom na Tihi ocean.

# data[].attributes.body
Prema popisu stanovništva Kina je 1953. imala 590 194 715 st., a 2000. god. 1 265 830 000 st. (bez Hong Konga i Macaa), pa je po broju stanovnika prva zemlja u svijetu. Gustoća iznosi prosječno 132,2 st./km². Među najrjeđe naseljena područja ubraja se zapadni dio Tibeta s 1 st./km²

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=UWqVzZnwnOk

# data[].attributes.body
Novčana je jedinica juan (yuan renminbi; Y, CNY); 1 juan = 10 jiaoa, 1 jiao = 10 fena.

# data[].attributes.body
Po prirodnim resursima Kina je jedna od najbogatijih zemalja. Među vodećima je u svijetu po proizvodnji ugljena, aluminija, zlata, srebra, bakra, olova, cinka, nikla, gume, nafte i prirodnoga plina (2014. u svjetskoj proizvodnji ugljena udjel Kine je 46,9%). Posjeduje i znatna ležišta željezne rude, žive, kositra, antimona, mangana, molibdena, vanadija, magnetita i uranija. Kina ima i najveće hidropotencijale u svijetu, te je vodeća u proizvodnji električne energije iz hidroelektrana (27,4% svjetske proizvodnje 2014).

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=23oHqNEqRyo&t=104s