# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A TEN (Trans-European Networks - Transzeurópai Hálózatok) a Maastrichti Szerződésben lefektetett transzeurópai hálózatok programja a közlekedés, a távközlés és az energia hálózatának közös, a nemzeti határokon átnyúló fejlesztését szolgálja. A koncepció célja, hogy összekapcsolják egymással a meglévő nemzeti, regionális hálózatokat, kiépítsék a hiányzó vonalakat, szakaszokat, valamint felszámolják a periférikus régiók elszigeteltségét.

A TEN három részből áll:

TEN-T: közlekedési folyosók hálózata

TEN-E: energiaszállítási hálózat

eTEN: telekommunikációs hálózat.

A TEN-T programok egy részét a Közösség finanszírozza (akár a központi költségvetésből, akár az Európai Befektetési Bank kedvezményes kölcsönein keresztül), másik részét az érintett állam, és be lehet vonni a magántőkét is.

# data[].attributes.attachment_link.description
A TEN (Trans-European Networks - Transzeurópai Hálózatok) a Maastrichti Szerződésben lefektetett transzeurópai hálózatok programja a közlekedés, a távközlés és az energia hálózatának közös, a nemzeti határokon átnyúló fejlesztését szolgálja. A koncepció célja, hogy összekapcsolják egymással a meglévő nemzeti, regionális hálózatokat, kiépítsék a hiányzó vonalakat, szakaszokat, valamint felszámolják a periférikus régiók elszigeteltségét.

# data[].attributes.body
2007

# data[].attributes.body
Duna, Inn, Ilz játékának sajátos elegyéből kialakult Passau a nevezetességek, az óváros, és a kanyargós utcák összjátékából született hangulatnak köszönheti rendkívüli szépségét. Ebben a 700 éves városban főleg kereskedelemmel foglalkoztak, és a jómódú kereskedők igényei igen nagyok voltak, iskoláztatták magukat, és pezsgő társasági életet éltek. A passaui egyetem és tulajdonképpen az egész város visszatükrözi a tudományos tradíciókat és történelmet. Valójában a város attól olyan népszerű a fiatalok körében is, mert sokkal többet nyújt, mint csak saját történelmi múltjának maradandó látványa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alig több, mint 6 órányi autózás után érhetjük el a Budapesttől 645 kilométerre épült nagy múltra visszatekintő bajorországi nagyvárost Regensburgot, mely a Duna legészakabbi pontján a Bajor erdő és a Jura-hegység találkozásánál található. A rómaiak által 179-ben alapított, rendkívüli szépségű németországi Regensburgban akár építészettörténeti sétákat is lehetne tartani, hisz a történelem viharai és a modernizmus is nagyrészt megkímélték az óváros épületeit. A régensburgi hősök csarnoka

Szerencsére ma is nagyszámban láthatók a különféle építészeti stílusokat képviselő gazdagon díszített egyházi és polgári épületei, melyek kapcsán 2006 óta szerepel Regensburg óvárosa és a Stadamhof városrész az UNESCO világörökségi listáján. Regensburgban több, mint 1000 műemléki védelem alatt álló épületet láthatunk, melyek a román és gótikus stílusokon át egészen a barokkig mutatják be az építészet fejlődését, így bátran ajánlható megtekintésre mindenkinek, aki európai vagy németországi felfedező túrát tervez a jövőben.

A regensburgi városnézésre érdemes 4-5 órát szánni, mert nagyon sok a látnivaló. A romantikus óváros zegzugos utcáin és a Dunaparton sétálva lépten-nyomon teraszos kávézókba és éttermekbe botlik az ember. Regensburgban található Németország legelső kávézója is, melyet az uralkodói múltra utalva Princess névre kereszteltek. Regensburg magyar vonatkozású emléke, hogy ott nevelkedett Szent István felesége Gizella, valamint Vak Béla lánya Zsófia is ide érkezett menyasszonyként. A kalandozó magyarok veresége után Lehel és Bulcsú vezért a város keleti kapujánál a hunok terén végezték ki. A város múltjához több jelentős történelmi esemény is fűződött és méltán lehet büszke az ott született és alkotó jelentős személyiségekre is. ( XVI. Benedek páppa, Kepler, Johann von Nepomuk, Oskar Schindler, ... )
Regensburgi látnivalók:

Porta Praetoria: Hajdan a Duna mentén húzódott a Római Birodalom északi határa, akik erődített épületeket emeltek a légiósok és polgáraik számára. Ma is megtekinthető a római tábor északi kapuja a Porta Praetoria.

Regensburg egyik legismertebb építészeti emléke a középkori építészeti bravúrként 1146-ban elkészült Duna felett átívelő 310 méteres 16 lyukú kőhíd a Steinerne Brücke, mely jelentősen hozzájárult Regensburg felemelkedéséhez.

Szent Péter Dóm: A 13. században kezdett gótikus dóm építését csak a 19. században I. Lajos uralkodó segítségével tudták befejezni.

Alte Kapelle: Egy gyönyörű rokokó kápolna a Dóm közelében. A szentély fehér falait gyönyörű szép festmények és mesés aranyozott szobrok díszítik. sokak szerint még a Dómnál is szebb, feltétlenül érdemes meglátogatni.

Kepler Múzeum: A neves 17. századi csillagász emlékmúzeuma a róla elnevezett utca 5-ösz számú házában található.

Hajózási Múzeum: A dunai hajózás történetét bemutató múzeumot stílszerűen két vízen úszó hajón egy lapátkerekes gőzhajón (Ruthof/Érsekcsanád) és egy dunai (Freudenau )vontatóhajón alakították ki.

Szent Emmeram apátság: A bencések számára épült román stílusú kolostort a 8. században alapították és fontos szerepe volt Bajorország katolikus egyházának.

Egy mediterrán hangulatú kis téren a Dómtól egy saroknyira található Regensburg régi városháza, ami jól megőrizte a középkori építészet jellemzőit.

Thurn und Taxis kastély: Az elegáns barokk stílusban épült kastélyban több kiállítás mutatja be az itt élő olasz származású hercegi család életét.

Góliát ház: A Steinerne Brücke közelében álló középkori polgárházat a 16. századi Dávid és Góliát falfestménye tette kedvelt fotótémává.

# data[].attributes.attachment_link.title
Történelmi séta Regensburgban - látnivalók, érdekességek

# data[].attributes.attachment_link.description
Alig több, mint 6 órányi autózás után érhetjük el a Budapesttől 645 kilométerre épült nagy múltra visszatekintő bajorországi nagyvárost Regensburgot, mely a Duna legészakabbi pontján a Bajor erdő és a Jura-hegység találkozásánál található. A rómaiak által 179-ben alapított, rendkívüli szépségű németországi Regensburgban akár építészettörténeti sétákat is lehetne tartani, hisz a történelem viharai és a modernizmus is nagyrészt megkímélték az óváros épületeit.

# data[].attributes.attachment_caption
Ha közeli és nem túl drága úticélt keresel, a szlovák főváros tökéletes megoldás. Bécsnél kelet-európaibb, Berlinnél polgáribb, Prágánál olcsóbb, Belgrádnál meg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Keine Einträge gefunden.

Es wurden %count% Einträge gefunden. Bitte Suche verfeinern.

Lokale Suchergebnisse (Entfernung <= 25km)

További találatok (Entfernung > 25km)

Mind %count% Keresési eredmények

# data[].attributes.attachment_link.title
BERGFEX: Panorámatérkép Linz: Térkép Linz - Alm - Linz

# data[].attributes.attachment_link.description
Keine Einträge gefunden. Es wurden %count% Einträge gefunden. Bitte Suche verfeinern. Lokale Suchergebnisse (Entfernung 25km) Mind %count% Keresési eredmények

# data[].attributes.attachment_link.description
A Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő a Nyugat-dunántúli régió legnagyobb intermodális logisztikai központja, amely lehetőséget nyújt vízi, közúti, vasúti és légi árutovábbításra.

# data[].attributes.body
Hozzávalók

3 kg hal (háromnegyede ponty legyen)

3 nagy fej vöröshagyma

3 ek fűszerpaprika (lapos, édesnemes őrölt )

só ízlés szerint

4 db cseresznyepaprika (erős)

500 g gyufatészta

Elkészítés

1. A halat tisztítsuk meg, és tegyük félre a halikrát és a tejet. Irdaljuk be, szeleteljük fel, majd sózzuk ízlés szerint.

2. 1 órára tegyük félre.

3. A vöröshagymákat tisztítsuk meg, és vágjuk apró kockákra.

4. Az óra leteltével a bográcsba tegyük bele először a halszeleteket, a hagymát, majd öntsük fel 3,6 l vízzel.

5. A levet felforraljuk. Amikor elforrta a habját, beleszórjuk a paprikát.

6. 15-20 perc elteltével tegyük bele a belsőségeket és a csípős cseresznyepaprikát, ezután még 20 perc főzésre van szüksége. Akkor lesz jó, ha kóstolásnál a kanál peremére nem ül ki a paprika.

7. Közben készítsük el a gyufatésztát egy külön fazékban.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Az első csepeli bicikliket 1929-ben állította elő a Weiss Manfréd, miután 1928-ban 25 ezer schillingért megvásárolta a grazi Steyr-Daimler-Puch művektől a licencet. Tízezer kerékpárt is megvett alkatrész állapotban. Az első kétszázat még Grazban szerelték össze (Csepel felirattal), a többit itthon. Több mint tizenkétezer darabot gyártottak 1929-ben, 1930-ban pedig harmincötezret. Ekkor még csak egyféle típust dobtak piacra, női és férfi változatban, egészen 1932-ig. Utána azonban különféle márkanevek és változatok sokaságával álltak elő. A háború végéig körülbelül ötszáz kerékpár-elnevezést védjegyeztettek. A legismertebbek ezek közül a Csepel, a Fecske, a Huszár, a Rakéta, a Merkúr, az Anker, a Turán, a Diadal, a Vitéz, az Adria, a Hangya, a Gazda, a Galamb, a Sport, a Csoda, a Mecsek és a Super volt, de létezett még Ballon, Sárkány és Pajtika is. A Fecske pedig országúti versenykerékpár. A Ballon túrabicikli: "tökéletesen megbízható luxusgép". Megcsodálhatunk néhány Csodát is: pirosat, kéket, zöldet. Tulajdonképpen fekete volt mindegyik, csak elöl, a címer (pajzs) körül festették a kormánycsövüket pirosra, kékre vagy zöldre. Kormányuk még fafogantyús, fékjük már kontrafék. Nem mindegyiknél volt még általános a kontra, az angol mintára szerelt Superla típus például elöl-hátul abroncsfékes. A biciklik között egy Turán típusú segédmotoros kerékpárt is találunk, a harmincas évektől azt is gyártott a Weiss Manfréd.
A háború után az üzem 1949-ig jóvátételre termelt, majd 1950-ben létrejött az önálló Csepel bicikligyár. A termelőkapacitás ekkor már százharmincezer darab körül volt évente. Új típusok jelentek meg: Túra, Mátra, Robusta (mind 28-as), Tihany, Karika, Toldi, Budapest (26-osok) és a 24-es Úttörő, melyet még e sorok írójának is volt szerencséje tekerni gyerekkorában. Nyugati exportra más típusok mentek: például a Cantilever, ami itthon szinte ismeretlen volt.
A bicikligyár a hatvanas években összeolvadt a ruhaipari gépgyárral és a varrógépgyárral, s tulajdonképpen ebben a felállásban maradt meg a rendszerváltás hajnaláig, 1988-ig, amikor is az amerikai Schwinn vásárolta meg. A gyár legnépszerűbb terméke talán a hatvanas évek közepén megjelent Camping bicikli volt, ebből egymillió darabot adtak el 2000-ig. Keresettek voltak az SR jelzésű versenybiciklik is, az SR 26 és az SR 27. A nyolcvanas években megjelentek a terméklistán a nyugati minták alapján gyártott BMX-ek és az ATB túrakerékpárok.
A háromnegyed évszázadra visszatekintő csepeli bicikligyártást ma a Schwinn-Csepel folytatja, de termékkínálatunkban ma is megvan még a Camping modernizált változata."

# data[].attributes.attachment_link.description
Az első csepeli bicikliket 1929-ben állította elő a Weiss Manfréd, miután 1928-ban 25 ezer schillingért megvásárolta a grazi Steyr-Daimler-Puch művektől a licencet. Tízezer kerékpárt is megvett alkatrész állapotban. Az első kétszázat még Grazban szerelték össze (Csepel felirattal), a többit itthon. Több mint tizenkétezer darabot gyártottak 1929-ben, 1930-ban pedig harmincötezret.