# data[].attributes.body
Eestis kasvatatakse nisu alates teisest aastatuhandest eKr ning tänapäeval kasvatatakse siin nisu ja otra teraviljadest kõige rohkem. 2010. aastal toodeti Eestis 338 500 tonni nisu, mida oli eelneva aastaga võrreldes 1,2% vähem. Nisutoodang moodustas teraviljade kogutoodangust 45,2%. Nisule järgnesid 297 300 tonniga oder, 61 300 tonniga kaer ja 29 500 tonniga rukis.

# data[].attributes.body
Tavaliselt kasvatatakse nisu merepinnast kuni 3000 m kõrgusel, kuid Tiibetis kasvatatakse nisu kuni 4570 m kõrgusel. Nisu kasvuperioodi optimaalne õhutemperatuur on ligi 25 °C. Erinevad liigid ja sordid kasvavad õhutemperatuuridel alates 3–4 °C (talinisu) kuni 30–32 °C (suvinisu). Nisu saab kasvatada seal, kus aastane sademete ul on vahemikus 250–1750 mm.

# data[].attributes.body
Tänapäeval kuulub nisu koos riisi, maisi ja kartuliga maailma kõige tähtsamate kultuurtaimede hulka. Nisu kasvatatakse 67° põhjalaiusest (Norra, Soome, Venemaa) kuni 45° lõõunalaiuseni (Argentina, Tšilli). Nisu moodustab umbes 30% kogu maailma teraviljasaagist ja on väga oluline valguallikas.

2012. aastal toodeti maailmas 671,5 miljonit tonni nisu, millega on see kultuurtaimede seas maisi ja riisi järel kolmandal kohal. Nisupõldude kogupindala oli 217,3 miljonit hektarit. 90–95% nisu kogutoodangust moodustab harilik nisu, millele järgneb kõva nisu.

# data[].attributes.body
Nisu kvaliteedi üks tähtsamaid näitajaid on kleepevalku ehk teraliimi moodustavate valkude (peamiselt gliadiini ja gluteiini) sisaldus. Mida suurem on teraliimi hulk nisujahus ja mida elastsem see on, seda paremad on pagaritoodete küpsetusomadused. Kleepevalgu kogus jahus sõltub omakorda teravilja sordist. Eestis kasvatatud nisu sisaldab keskmiselt 66% tärklist, 2,9% suhkruid, 9,9% kiudaneid, 15% valke, 2,3% lipiide, 1,95% toiteelemente ja 14% vett.

# data[].attributes.body
Nisu oli juba vanaajal tähtsaim leivavili. Tema kultiveerimine hakkas levima väljapoole Viljakat poolkuud umbes 10 000 aastat tagasi. Nisu jõudis Kreekasse, Küprosele ja Indiasse umbes 6500 eKr, Egiptusse pisut pärast 6000 eKr ning Saksamaale ja Hispaaniasse 5000 eKr. Inglismaale, Skandinaaviasse jõudis ta 3000 eKr ja Hiinasse 2000 eKr.

# data[].attributes.body
Varaseimad teraviljakasvatusele viitavad leiud pärinevad aastast 8000–10 000 eKr. Hiljutised botaanilised, geneetilised ja arheoloogilised uuringud on välja toonud väikese teraviljakasvatuse tuumikala Eufrati ja Tigrise ülemjooksul (tänapäeva Süüria põhjaosas ja Türgi kaguosas).

# data[].attributes.body
Nisu on sööda - ja toiduteravili.Seda kasutatakse nisujahu ja jahutoodete valmistamiiseks.Nisust valmistatakse ka mitmesuguseid alkohoolseid jooke.Viimasel ajal on nisu hakatud kasutama biokütusena.