# data[].attributes.body
Energiamajandus mõjutab välisõhku ning selle kvaliteeti. Eestis on Euroopa linnade madalaim õhusaaste. Välisõhu pidevseire andmetel on õhk Eestis puhas, enamik probleeme on lokaalset laadi. Eesti Keskkonnauuringute Keskuse OÜ teostatava välisõhu seire põhjal on inimtervise seisukohast kõige ohtlikum peenete osakeste sisaldus sissehingatavas õhus. Kui teiste ühendite puhul räägitakse minimaalsest kontsentratsioonist, mis riski ei kujuta, siis erinevad uuringud, ja Euroopa Komisjoni seisukoht näitavad, et peente osakeste puhul ei ole olemas vähimat ilma mingisuguse riskita saastetaset. Osakeste tasemeid kasvatab, lisaks transpordile ka puukütte osakaalu suurenemine muude kütteviiside (elekter, kütteõli jms) kallinedes.

Eesti välisõhu suurim saasteallikas on Ida-Virumaal paiknev põlevkivil põhinev energiatootmine ja põlevkiviõlitööstus, järgmise koha haarab transport. Üldine välisõhu kvaliteet on eri seireprogrammide andmetel Eestis peamiselt hea ja väga ulatuslikke probleeme ei esine. Pigem on enamik tõsisemaid probleeme lokaalset laadi. Näiteks, rääkides õhukvaliteedi mõjust inimtervisele, võib esile tuua peente osakeste kõrge taseme linnaõhus kütteperioodil eramupiirkondades ning vesiniksulfiidi ja fenooli kõrge taseme Kohtla-Järvel.

Anette Andresoo

Allikas: http://www.energiatalgud.ee/index.php?title=M%C3%B5ju_%C3%B5hukvaliteedile

JOONIS 1.  Õhuheitmed energiaga varustamiseks, tonni

# data[].attributes.body
Eestis liideti aasta jooksul elektrivõrguga 27,7 MW taastuvatel allikatel põhinevaid tootmisvõimsuseid. Tootmisvõimsuseid lisandus küll veidi rohkem kui 2013. aastal, kuid märgatavalt vähem kui aastatel 2009-2012. Kiirenenud areng on toimunud Eesti mikrotootmises, seda iseäranis päikeseenergia vallas. 2014. aastal liitus elektrivõrguga 186 mikrotootjat, mis on rohkem kui kunagi varem.

Kõige suurem taastuvenergia osakaal on Eestis praegu soojussektoris – 43%. Elektrisektoris on taastuvenergia osakaal 13,2 % ning transpordisektoris 0,2%. Soojussektoris on viimastel aastatel toimunud pidev üleminek taastuvatele allikatele, seda põhjusel, et hakkepuit on oluliselt odavam kui maagaas ja kütteõlid.

Õiguskeskkonna selginemine võimaldaks lõpuni viia mitmed hetkel pooleliolevad olulised projektid ja alustada saaks ka uutega. “Riik peab vältima ühepoolseid muudatusi olemasolevatele taastuvenergia tootjatele. Sõltumatud erainvestoritest energiatootjad on valmis valdkonna arengusse jätkuvalt panustama – seda näitavad senised investeeritud enam kui 600 miljonit eurot, 3100 loodud töökohta, 21 miljonit eurot riigile tasutavaid iga-aastaseid palgamakse,” lausus Taastuvenergia Koja juht Tammist.

Taastuvenergia aastaraamatust ilmneb, et Eestil veel palju tööd vaja ära teha elektri- ning transpordisektoris. Eesti autopark on üks saastavamaid Euroopa Liidus. Elektritootmine on siin energiamahukas ja väga suure keskkonnamõjuga. Põlevkivist toodetud elektrienergia osakaal tarbimises on endiselt väga suur, ulatudes 83%-ni.
Allikas: http://www.bioneer.ee/bioneer/arvamus/aid-19484/Taastuvenergia-aastaraamat-2014%3A-Eesti-taastuvenergia-sektor-ootab-endiselt-stabiilset-%C3%B5iguskeskkonda
Karl Marmor

# data[].attributes.headline
Taastuvenergia pealetung ja selle tulevik Euroopa Liidus

# data[].attributes.subject
Taastuvenergia pealetung ja selle tulevik Euroopa Liidus

# data[].attributes.body
Euroopa Liit on olnud pikka aega maailmas taastuvenergia arendamise juhtpositsioonil. Praegu aga on Euroopa Liit oma juhtpositsiooni kaotamas, sest Hiina ja Ameerika Ühendriigid on  taastuvenergiasse viimastel aastatel investeerinud järjest rohkem vahendeid võrreldes Euroopa Liiduga. Investeeringute tegemisel on üheks võtmeküsimuseks stabiilne regulatiivne keskkond, mis liikmesriikides ja ka Euroopa Liidus tervikuna on viimastel aastatel olnud problemaatiline.

Põhiliseks probleemiks on olnud riiklike poliitikate muutustest tingitud ebakindlus investeerimiskeskkonnas, mis on toonud kaasa tagasilöögid ka investeeringutes taastuvenergiasse.

Siiski, hoolimata investeeringute vähenemisest moodustasid taastuvenergial põhinevad elektrijaamad juba seitsmendat aastat järjest EL-i uutest tootmisvõimsustest enamiku. 2014. aastal põhinesid koguni 79,1% (21,3 GW) uutest võimsustest taastuvenergial. Alates aastast 2000 on kõikidest uutest elektrijaamadest taastuvenergial põhinevad võimsused moodustanud 56,2%. EL elektritootmine liigub järjepidevalt ära naftalt ja kivisöelt, nendel põhinevaid elektrijaamu jääb elektritootmises järjest vähemaks.

2014. aasta lõpus leppisid ELi liidrid kokku kliima- ja energiapoliitika eesmärkides aastaks 2030. Nende kohaselt peab aastaks 2030. aastaks taastuvenergia osakaal ELis olema 27%. Samas riikidele eraldi kohustuslikke eesmärke ei seatud.

Euroopa Liidu peamine eesmärk on tervikuna vähendada oma CO2 emissioone 40% võrreldes 1990. aastaga. Samuti on Euroopa Liit seadnud eesmärgiks saavutada 2030. aastaks 27% energiasääst võrreldes energiatarbimise baasstsenaariumitega ning reformida EL heitmekaubanduse korraldamist. Euroopa Liidu jaoks on oluline garanteerida püsivam CO2 hind, et motiveerida investeeringuid madala CO2 sisaldusega tehnoloogiatesse.

Joonisel on näha taastuvenergia osakaal erinevates Euroopa Liidu riikides, oranziga on märgitud taastuvenergia hulk, milleni peaksid konkreetsed riigid jõudma 2020. aastaks.
Allikas: http://www.taastuvenergeetika.ee/euroopa-statistika/
Mattias Varjun

# data[].attributes.body
Kõige suuremat mõju ümbritsevale keskkonnale põhjustab põlevkiviõli tootmine. Selle nagu ka kõigi teiste fossiilsete kütuste korral avaldub peamine mõju just ressurssidele.

Pea sama suure mõjuga on puugaasi tootmine, mis mõjutab kõige enam ökosüsteemide kvaliteeti. Põhjustatud on see märkimisväärsete koguste metsa puidumassi kasutamisest, aga ka tekkiva tuha edasisest käitlemisest kas põllumajanduses või ladustamisest prügilas.

Kõikide kütuste tootmisest eristub mõnevõrra ka bioetanooli tootmine põhjustades suurt mõju inimtervisele. See mõju tuleneb kütuse tootmiseks vajaliku biomassikasvatamisest (kemikaalide ja masinate kasutus, emissioonid vette, õhku ja pinnasesse) ja mõningal määral ka transpordist.
Allikas:http://www.energiatalgud.ee/index.php?title=Esileht:Esileht

Johanna Raudsepp

# data[].attributes.headline
Balti riigid tahavad piirata elektri importi Valgevene tuumajaamast

# data[].attributes.subject
Balti riigid tahavad piirata elektri importi Valgevene tuumajaamast

# data[].attributes.body
Kolm Balti riiki on otsustanud ühiselt piirata elektri importi Valgevenes ehitatavast Astravetsi tuumajaamast, mis jääb Vilniusest 50 kilomeetri kaugusele, ütles Leedu energeetikaminister Rokas Masiulis.

«Kolm Balti riigi energeetikaministrit leppisid kokku, et töötavad välja ühise positsiooni Astravetsi tuumajaama suhtes, mis ei vasta keskkonna- ja tuumaohutuse nõuetele, ning rakendavad ühiseid meetmeid, kui neid nõudeid ei täideta, sealhulgas piiravad ebapuhta elektri pääsu Balti turule,» ütles Masiulis, kes kohtus Riias oma Eesti ja Läti ametivennaga.

Leedu energeetikaminister saatis juba eelmisel aastal Läti, Eesti, Soome ja Poola ministrile kirja, kus ta soovitas neil kaaluda, kuidas piirata Valgevenesse  ja Kaliningradi rajatavate ebaturvaliste tuumajaamade elektri importi. Üksnes Soome minister ei ole seda seisukohta toetanud. Poola energeetikaminister Krzysztof Tchorzewski ütles hiljuti Masiulisele, et ebaturvaliste tuumajaamade elekter ei tohiks turule jõuda.

Kai Vallikivi

Pildil on Astravetsi tuumajaam.
Teksti ning pildi link: http://maailm.postimees.ee/3660487/balti-riigid-tahavad-piirata-elektri-importi-valgevene-tuumajaamast

# data[].attributes.headline
AHVENAMAA KASUTAB OMA TUULIST ASUKOHTA EDUKALT TUULEENERGIA TOOTMISEKS

# data[].attributes.subject
AHVENAMAA KASUTAB OMA TUULIST ASUKOHTA EDUKALT TUULEENERGIA TOOTMISEKS

# data[].attributes.body
Ahvenamaa on väga tuuline saarestik Läänemeres, mis koosneb 6500 saarest ja laiust. Septembri lõpus käis Tuuleenergia Assotsiatsiooni tegevjuht Tuuliki Kasonen koos hiidlaste delegatsiooniga tutvumas Ahvenamaa energeetikaalase planeerimistegevusega ja taastuvenergeetika lahendustega. Külastati ka nn semi-offshore tuulikuid, mis asuvad väikesaartel, kus keskmine tuulekiirus ületab 9 m/sek.

Väikesaarel Båtskär tutvustas tuuleenergia tootmist firma Allwinds Ab juht Henrik Lundqvist. Firma on tegelenud tuuleenergeetika tootmisega 20

aastat ning oma ameti võttis praegune firmajuht üle oma isalt. Ettevõte ehitab ja hooldab tuuleturbiine Ahvenamaal, Soomes ja Rootsis ning annab konsultatsioone ja testib väiketuulikuid Båtskäri saarekesel. Viimane väiketuulik, mida saarel testiti oli Eestis toodetav TUGE10 tuulik, mis pidas Ahvenamaa tugevatele tuultele hästi vastu.

Båtskäri saarel töötab kuus tuulikut, igaüks võimsusega 2,3MW, aastas toodavad nad 17% kogu Ahvenamaa elektrivajadusest. Kui tuulikuid planeeriti, siis kardeti, et müra võib hakata kostma 1,5 km ja 4 km kaugusel asuvate lähimate saarteni, kus elavad või suvitavad inimesed. Seetõttu sai arendaja kohustuse müra mõõta. Hendrik Lundqvisti sõnul polnud aga asustatud saartel tuuliku müra võimalik mõõta, kuna see sinnamaani ei levinud.

Tuulikutega samadel väikesaartel pesitsevad ka linnud. Umbes tuhatkond paari kolmekümnest eri liiki linnust teevad igal aastal oma pesa tuulikute alla või lähedusse, kõige rohkem on krüüsleid, hahku ja alke. Tuulepargi keskkonnamõjude hindamise raames tehti esimene lindude loendus ning monitooringut jätkati ka pärast tuulikute valmimist. Lundqvisti sõnul pole tuulikute tulek linnustikule olulisi mõjusid tekitanud ning linnud on muutustega üsna hästi kohanenud. Küll aga täheldati tuulikute ehitamise ajal linnupopulatsiooni kasvu, sest naabersaartel pesitsevad kotkad ei julgenud pesi rüüstama tulla.

Allwinds Ab-le kuulub kokku 20 tuuleturbiini koguvõimsusega 22MW, mis paiknevad  Ahvenamaa väikesaartel ning millest esimene ehitati Sottunga väikesaarele juba 1991. aastal. Tuulikutele on antud nimed vanade laevade järgi. Lundqvisti sõnul on ettevõttel plaan energiatootmist laiendada.
Mikk Truve

Info allikas:http://www.tuuleenergia.ee/2015/10/ahvenamaa-kasutab-oma-tuulist-asukohta-edukalt-tuuleenergia-tootmiseks/
Pildi allikas:http://www.tuuleenergia.ee/wp-content/uploads/Ahvenamaa-system.jpg

# data[].attributes.headline
Hispaania saar lõi ainulaadse elektrijaama

# data[].attributes.subject
Hispaania saar lõi ainulaadse elektrijaama

# data[].attributes.body
Palmid ja ananassid võistlevad ruumi pärast pisikesel Kanaari saarel El Hierrol, mis plaanib kogu oma energia saada taastuvenergiast, pälvides seejuures kogu maailma tähelepanu.

15. veebruaril 2016 see neil ka õnnestus. Esimest korda varustas hüdro- ja tuuleelektrijaam saare 7000 elanikku elektriga üle 24 tunni, vahendab AFP.

El Hierro toob sõsarsaarelt Tenerifelt elektri tootmiseks diislikütust ning sealsed inimesed on kaua unistanud selle lõppemisest. «Isoleeritud territooriumil on energiasõltumatuse saavutamine oluline,» ütles projekti algataja ning saare endine juht Tomas Padron.

Nii õnnistatigi 2014. aasta juunis sisse Gorona del Viento hüdroakumuleeriv elektrijaam, millel on viis tuuleturbiini. See asub künkal ning nii turbiinist üleval- kui ka allpool on veehoidlad. Kui tuul raugeb, siis liigub vesi ülemisest hoidlast turbiinide kaudu alumisse veehoidlasse ning selle tulemusel tekib elektrienergia. Kui tuult on küllalt, siis annavad tuulikud elektrit ja käivitavad veepumbad, mis tõstavad vee alumisest veehoidlast ülemisse.

Šveitsi rahvusvaheliste keskkonnauuringute keskuse uurimuste juht Joelle Noailly sõnas, et see konkreetne hüdro- ja tuuleenergia kombineerimise meetod on paljulubav.

Teisedki Euroopa saared, näiteks Taanis asuv Samsø ning Šotimaa ranniku lähistel olev Eigg, üritavad oma elektri saada ainult taastuvenergiast, kuid nende plaanides ei ole tuule- ja hüdroenergia kombineerimist. Ning kui Samsø võib olla Taani üldise energiavõrguga ühendatud elektrikaabli abil, siis El Hierra jaoks välistab selle võimaluse merepõhja topograafia.

El Hierro tahtis katta sada protsenti saare oma elektrivajadusest taastuvenergiana juba paari kuuga, ent seda eesmärki pole täidetud veel kaks aastat hiljemgi. Gorona del Vieno elektrijaama tegevjuht Juan Pedro Sanchez sõnas, et tegelikkus on lähemal 50 protsendile. «Sellise elektrijaama töölesaamine võtab aega, sellist pole iial varem tehtud,» ütles ta.

Kuigi elektrijaam ei suudakski saare kogu elektrivajadust katta, pole plaani teise ehitamiseks samuti.

Tagasilöökidest hoolimata on projekt pälvinud palju huvi, eriti teistelt saartelt. Külalisi on käinud nii Arubalt, Seišellidelt, Indoneesiast kui ka Jaapanist.

Peale tuhandete tonnide atmosfääri paiskamata jäänud süsihappegaasi on saareke säästnud ka ligi 3000 tonni kütust. See tähendab 1,2 miljoni euro suurust säästu. Aga elanikud veel seda ei tunne.

«Elektriarve on jäänud samaks,» ütles elanik Claudia Barrera. El Hierro praegune juht Belén Allende sõnas, et põhjus peitub Hispaania seadustes, mis ei luba autonoomsetel regioonidel ise oma elektrihinda seada. Aga ta lubas, et säästetud raha kulutatakse muudeks projektideks.

Pildil on skeem El Hierro hüdro- ja tuuleelektrijaamast.

Oliver Suurorg

Info allikas:http://www.tuuleenergia.ee/2016/04/hispaania-saar-loi-ainulaadse-elektrijaama/
Pildi allikas:http://ichef.bbci.co.uk/news/624/cpsprodpb/113F7/production/_85874607_hydro_power_el_hierro_624_v2.png

# data[].attributes.headline
Kliima soojenemine Eestis ja selle mõjud energiamajandusele 

# data[].attributes.subject
Kliima soojenemine Eestis ja selle mõjud energiamajandusele 

# data[].attributes.body
Õhutemperatuur on Eestis 20. sajandi teises pooles tõusnud kiiremini kui maailmas keskmiselt. Perioodil 1966–2010 oli kliima soojenemine eriti intensiivne. Aasta keskmine temperatuur on tõusnud 1,8 kraadi võrra. Kütteperioodi (oktoober-aprill) keskmine õhutemperatuur on viimasel 40 aastal tõusnud 1,2 kraadi. Sademete aastane hulk ületab aurustumise peaaegu kahekordselt ja kliima on liigniiske. Kliima soojenemist kiirendavad lisaks looduslikele põhjustele (vulkaanid, metsapõlengud) peamiselt kütuse  põletamisega kaasnevad kasvuhoonegaasid ja must süsinik, loomapidamisel eralduv kasvuhoonegaas metaan (CH4).

Kliima soojenemisel võib aga olla suur mõju meie energiamajandusele:

1) külmal poolaastal väheneb hoonete kütmisvajadus ja soojal poolaastal sagenevad kuumalained suurendavad hoonete jahutusvajadust

2) talveperioodil suurenevad elektriliinides tormi ja jäite tõttu kahjustused

3) pehmed talved raskendavad küttepuude varumist põhjustades küttepuude hinnatõusu,

4) külmal poolaastal on tuule kiirus näidanud kasvutrendi andes eelise tuuleenergeetikale teiste taastuvenergiaallikate ees .

Joonis illustreerib välisõhu temperatuuri mõju energiatarbimisele.
Triin Veskimeister
Allikas: http://www.energiatalgud.ee/index.php?title=M%C3%B5ju_kliimale

# data[].attributes.body
Eesti Energia keskkonnainvesteeringud ulatusid 2014. aastal 28,5 miljoni euroni. Pea neljandik investeeringutest oli seotud õhuheitmete vähendamisega. Keskkonnatasusid maksis Eesti Energia 2014. aastal riigile 60,3 miljonit eurot.
Õhuheitmete intensiivset vähendamist alustas Eesti Energia viis aastat tagasi esimeste väävlipüüdmise seadmete paigaldamisega. 2013. aastal valmis lämmastikuheitmete vähendamise pilootprojekt, mille eeskujul alustati 2014. aastal veel seitsme katla tehnoloogilist täiendamist. Väävliheitmed on viie aasta jooksul vähenenud kolm korda. Lämmastikuheitmete pilootprojektis osalenud katla heitmed on vähenenud ligi kaks korda. Tänu puhtama õhu nimel tehtud innovaatilistele lahendustele vastame Euroopa Liidu keskkonnanõuetele ka pärast 2016. aasta 1. jaanuari, mil Eestile rakenduvad senisest karmimad keskkonnatingimused,“ räägib Eesti Energia keskkonnajuht Olavi Tammemäe. 2016. aastaks on Narva elektrijaamade kaheksale põlevkivikatlale paigaldatud väävlipüüdmisseadmed, lubja doseerimissüsteem ja lämmastikuheitmete vähendamise süsteemid.
Keskkonnatasusid maksis Eesti Energia 2014. aastal riigile 60,3 miljonit eurot, millest 28,5 miljonit eurot tasuti ressursitasuna ja 31,8 miljonit eurot keskkonnamõjude kompenseerimiseks saastetasuna. Nelja aasta jooksul on Eesti Energia keskkonnahoidlikesse lahendustesse kokku investeerinud 323,5 miljonit eurot.
Anette Mäelt

http://www.bioneer.ee/eluviis/majandus/aid-18751/Eesti-Energia-investeeris-mullu-keskkonnahoidu-28-5-miljonit-eurot

# data[].attributes.headline
Kui suur on tegelik kullaauk Saudi-Araabias ja kuidas nad seda kasutavad.

# data[].attributes.subject
Kui suur on tegelik kullaauk Saudi-Araabias ja kuidas nad seda kasutavad.

# data[].attributes.body
Saudi Araabia valitsus kiitis heaks põhjalikud reformid, mille sihiks on vabaneda sõltuvusest naftatuludest. Samas, mullu tuli enam kui 70 protsenti riigi tuludest just naftatoodangult, see aga kannatas tugevasti naftahinna languse käes.
Reformi üheks osaks on müüa riikliku naftagigandi Aramco aktsiaid, et rajada riiklik investeerimisfond jõukuse kogumiseks. Isegi vaid ühe protsendi müük sellest ettevõttest oleks suurim aktsiamüük maailma ajaloos.
Asekroonprints Muhammad ibn Salman teatas, et probleemiks on riigi suur sõltuvus naftast. Visioon 2030 plaani kohaselt kavatseb riik näidata, et suudab elada ilma naftata juba aastal 2020.

Müüki pandaks küll vaid 5 protsenti Aramco aktsiatest, aga nende koguväärtus oleks 2,5 triljonit dollarit.

Ligemale kaks triljonit dollarit naftatulu suunatakse otse riiklikku investeerimisfondi.

Uus viisasüsteem võimaldab teiste riikide muslimitel ja araablastel pikemat aega Saudi Araabias tööl käia.

Majandust kavatsetakse mitmekesistada, sh investeerides oluliselt mineraalide kaevandamisse.

Ka sõjatööstusele pannakse suuremat rõhku.

Naiste kaasamine tööellu peab oluliselt kasvama.

IMF kiidab Saudi Araabia ambitsioone, kuigi hoiatas, et selle elluviimine ei saaks olema lihtne.

Eelmise aasta lõpus avaldas Saudi Araabia oma 2016. aasta eelarve, millesse on sisse kirjutatud küll märgatav defitsiit, tingituna nii madalast naftahinnast kui ka kasvanud kulutustest sõjapidamisele šiiitlike ülestõusnute vastu Jeemenis.

Diagrammil on selgesti näha kuidas Saudi- Araabia on kõige suurem naftatootja ja netoeksportija võrreldes teiste riikidega.

(Joonis 2012 aasta näitel)

Pildil naftajaam Saudi-Araabias

Maria Alas.

Pildi link: https://www.google.ee/imgres?imgurl=https%3A%2F%2Fwww.saudiembassy.net%2Ffiles%2FPDF%2FPublications%2FMagazine%2F2001-Spring%2Fimages%2F14%2520copy.jpg&imgrefurl=https%3A%2F%2Fwww.saudiembassy.net%2Ffiles%2FPDF%2FPublications%2FMagazine%2F2001-Spring%2FPetroleum.htm&docid=Zx-qYUR5jlEGVM&tbnid=suh5bJEsFQpOoM%3A&w=525&h=349&hl=en&client=safari&bih=927&biw=768&ved=0ahUKEwiPmP-mnLLMAhWFbZoKHdk3CI0QMwgcKAAwAA&iact=mrc&uact=8

Allikas: http://forte.delfi.ee/news/maa/kas-maailma-lopp-on-kaes-saudi-valitsus-on-otsustanud-naftale-selja-keerata?id=74343311

# data[].attributes.headline
Tuleviku tuumaenergia on ohutu ega tooda jäätmeid 

# data[].attributes.subject
Tuleviku tuumaenergia on ohutu ega tooda jäätmeid 

# data[].attributes.body
Tegu on tuumasünteesiga.  Kui tavalises tuumaelektrijaamas lõhustatakse aatomite tuumi, siis tuumasünteesijaamas aatomite tuumad liidetakse. Tootlikud tuumasünteesil töötavad elektrijaamad oleks võimalik lahendus inimkonna energiavajadustele, kuna selle jaoks vajalikku kütust saab mereveest ja liitiumist ning reaktsioon ei tekita kasvuhoonegaase ega radioaktiivseid jäätmeid
Tuumasünteesireaktsiooni teostumiseks on tarvis ületada energiabarjäär (Coulombi barjäär) ja viia liituvad tuumad piisavalt lähedale, et nende vahel saaks tekkida seoseenergia. Sõltuvalt energiabarjääri ületamise meetodist eristatakse ka erinevaid tuumasünteesi reaktsiooni tüüpe. Nendeks on: 1)Tuumade kiirendamine, kus põrgatatakse kokku kaks kiirendatud tuumade kimpu. 2) Termotuumareaktsioon-Kergete aatomituumade (st. madala energiabarjääriga tuumade) puhul kasutatakse tuumadest koosneva plasma kuumutamist temperatuurini, mille puhul tuumad põrkuvad tänu nende soojusliikumisele. 3)
Külm tuumasüntees katalüsaatorite abil- Külmaks nimetatakse tuumasünteesireaktsioone, mille puhul tuumade liitumine toimub plasma tekkimise temperatuurist madalamatel temperatuuridel (äärmuslikumatel juhtudel isegi toatemperatuuril). Tegelikult ei ole ükski tuumasünteesireaktsioon otseses mõttes külm, kuna reaktsiooni lõpptulemusena eraldub alati osa energiat soojusenergia näol.

Tuumasünteesis ühe sõnaga tekitatakse väike täht(nagu päike), kust võetakse energiat. Antud jaamade kasutusele võtmiseks kulub veel vähemalt 10aastat.

https://et.wikipedia.org/wiki/Tuumas%C3%BCntees
Kaarel Vesilind

# data[].attributes.body
Tänapäeval hüdroelekter Eesti (taastuv)elektri toodangust väga suurt osa ei moodusta, samas on tegemist siiski kodumaise suhteliselt stabiilset toodangut pakkuva taastuvenergia ressursiga, mida on võimaluse olemasolul mõistlik kasutada.
Eesti hüdroenergeetiline potentsiaal on tagasihoidlik ning puuduvad võimalused vähegi suuremate hüdroelektrijaamade rajamiseks. Eesti kuulub suhteliselt veerikkasse piirkonda, raskendab veevarude energeetilist kasutamist nende killustatus paljude väikeste ja suhteliselt veevaeste jõgede (v.a Narva jõgi) vahel, samuti jõgede väike keskmine kalle tasase pinnamoe tõttu. Siiski leidub küllaldaselt vee energia kasutamiseks kõlbulikke koondatud langusega jõeosi. Seisuga märts 2011 oli Eesti elektrivõrkudesse  ühendatud 47 erinevat hüdroelektrijaama ja elektrit tootvat vesiveskit. Narva jõe varu on võrreldav kõigi ülejäänud jõgede summaarse varuga. Narva jõe potentsiaal suures osas ära kasutatud Venemaa halduses oleva Narva HEJ (125 MW) poolt.
Huvi suurenemist väikehüdrojaamade vastu täheldatakse kogu maailmas nende paljude eeliste tõttu: Hüdroenergia on puhas ja taastuv energialiik.   Hästi väljaarendatud tehnoloogia – jaamad on lihtsad, töökindlad ja pika tööeaga.  Nad ei raiska ressursse – jaama läbinud vesi jääb endiselt kasutuskõlblikuks.  Vee-energia omahind ei allu oluliselt inflatsioonile.  Peaaegu täielik automatiseeritus.
Siiski on väikehüdroenergeetikal ka oma puudused: Ressursside killustatus ja piiratus.  Suured eriinvesteeringud.  Sesoonsus e. hooajalisus – sõltumine ilmastikust ja veehulgast.  Tootmiskulud on küllaltki kõrged ja esinevad rahastamisraskused, sest jaamade väikeste võimsuste tõttu on kulude katteks saadav elektritoodang väike. Veetaseme tõstmine võib põhjustada üleujutuse.
Eestisse on rajatud märkimisväärne hulk hüdroelektrijaamasi, kuid muu maailmaga võrreldes on need siiski mikro-hüdroelektrijaamad.
Allikas: http://www.energiatalgud.ee/index.php?title=H%C3%BCdroenergia_ressurss&menu-49
Renate Marilin Hinno

# data[].attributes.headline
Euroopa raudteed hakkavad energia kulutamise asemel energiat tootma

# data[].attributes.subject
Euroopa raudteed hakkavad energia kulutamise asemel energiat tootma

# data[].attributes.body
Plaan on luua elektrit tootvad rööpad, kauakestvamad pidurid ja kergemad vagunid.

Firma Greenrail töötas välja taaskasutatud materjalidest tehtud liiprid, millel on nii päikesepaneelid kui ka millega saab integreerida kineetilise energia süsteemi, mis toodab mööduvatest rongidest tuleva pinge arvel energiat. Kui iga tunni jooksul möödub üle 20 rongi, tekiks kilomeetri kohta vähemalt 70 kWh.

Plaani tõeline võlu ilmneb aga siis, kui mõelda, et ühele kilomeetrile mahub umbes 1600 liiprit ning enamikus Euroopa riikides on kokku tuhandeid kilomeetreid raudteed. Võtame kasvõi Saksamaa, kus on kokku üle 41 328 kilomeetri raudteid.

Iga kilomeetri kohta töödeldakse liiprite jaoks ümber ligi 30 tonni materjale ning ühe liipri eluiga on umbes 50 aastat, misjärel saab selle taas ümber töödelda. Greenrail lubab ka, et kilomeetri kohta on nende liiprid praegustest ka 15–20 protsenti odavamad.
Juba praegu on paar Euroopa raudteefirmat Greenraili liiprite katsetamiseks nõusoleku andnud. Esimesed liiprid paigaldatakse Itaaliasse.

Kasutatud materjalid: http://tehnika.postimees.ee/3671893/euroopa-raudteed-hakkavad-kulutamise-asemel-energiat-tootma
Erko Olumets

# data[].attributes.headline
Euroopa raudteed hakkavad energia kulutamise asemel seda tootma

# data[].attributes.subject
Euroopa raudteed hakkavad energia kulutamise asemel seda tootma

# data[].attributes.body
Plaan on luua elektrit tootvad rööpad, kauakestvamad pidurid ja kergemad vagunid.
Firma Greenrail töötas välja taaskasutatud materjalist liiprid, mis on varustatud päikesepaanelidega. Sellega saab integreerida ka kineetilise energia süsteemi, mis toodab mööduvatest rongidest tuleva pinge arvel energiat. Kui iga tunni jooksul möödub üle 20 rongi, tekiks kilomeetri kohta vähemalt 70 kWh.

Plaani tõeline võlu ilmneb aga siis, kui mõelda, et ühele kilomeetrile mahub umbes 1600 liiprit ning enamikus Euroopa riikides on kokku tuhandeid kilomeetreid raudteed. Võtame kasvõi Saksamaa, kus on kokku üle 41 328 kilomeetri raudteid.Iga kilomeetri kohta töödeldakse liiprite jaoks ümber ligi 30 tonni materjale ning ühe liipri eluiga on umbes 50 aastat, misjärel saab selle taas ümber töödelda.   Juba praegu on paar Euroopa raudteefirmat Greenraili liiprite katsetamiseks nõusoleku andnud. Esimesed liiprid paigaldatakse Itaaliasse.

# data[].attributes.body
Börsifirma Harju Elektri esimese kvartali käive oli 11,8 miljonit eurot ja see kasvas aastataguse ajaga võrreldes 7%. Puhaskasum ulatus 0,32 miljonile eurole ja see tegi aastaga suure hüppe.

Juhtkond hindas kontserni tänavuse esimese kvartali edukaks. "Vaatamata maailma majanduskeskkonna ebastabiilsusele, täitsime endale püstitatud eesmärgid," seisis teates.

89% müügituludest sai ettevõte tootmise segmendist. Kinnisvara ja muud tegevusalad andsid kokku 11% müügimahust. Tootmise segmendi müügitulust omakorda andis 94% elektriseadmete müük.

Esimeses kvartalis paranesid aastataguse ajaga võrreldes ka ettevõtte kasumid ja kasumimarginaalid. Konsolideeritud brutokasum oli 2,07 miljonit eurot, mis on 21% parem tulemus kui aasta eest. Esimese kvartali brutokasumi marginaaliks kujunes 17,6%. Kontserni ärikasum oli 0,39 miljonit eurot, võrreldes 0,03 miljoniga aasta eest samal ajal.

Esimeses kvartalis ulatus ettevõtte puhaskasum 0,32 miljonile eurole. Mullu samal ajal oli see vaid 0,02 miljonit eurot. Puhaskasum aktsia kohta oli esimeses kvartalis 0,02 eurot.

Harju Elekter investeeris kolme kuuga põhivarasse kokku 0,05 miljonit eurot. Suuremad investeeringud on kontsernil plaanis teha selle aasta teisel poolel.
http://www.aripaev.ee/borsiuudised/2016/04/28/harju-elekter-kasvatas-kaivet-ja-kasumit Kristjan BaikovOnu, kes töötab Harju Elektris.

# data[].attributes.headline
Puit kui taastuv materjal ja süsiniku talletaja

# data[].attributes.subject
Puit kui taastuv materjal ja süsiniku talletaja

# data[].attributes.body
Puidu kasutamine aitab leevendada kliimamuutust, kuna puidus talletunud süsinik eemaldatakse mingiks ajaks süsinikuringlusest. Hinnanguliselt moodustab Euroopas kasutusel olevates puidutoodetes ladestunud süsiniku kogus umbes 30% Euroopa metsades ladestunud süsinukust. Eestis on metsade puidutagavara suur. Sellest tulenevalt on puittoodetes ladestunud süsiniku osakaal väiksem kui Euroopas, kuid ikkagi on tegemist 100 miljonile tonnile lähedase süsiniku kogusega. Süsiniku puidutoodetes talletumise kestus oleneb toodete liigist ja võib ehitustoodetes ületada pool sajandit. Puitehitiste elutsükli lõpus on puit taaskasutatav või kasutatav kütusena oluliste energiakulutusteta. Puidu kasutamine muude materjalide asemel aitab vähendada fossiilsete kütuste ja mittetaastuvate loodusvarade tarbimist. Alternatiivsete materjalide tootmine on puiduga võrreldes energiamahukas. Märkimisväärne osa puidutööstuse energiakulust kaetakse samuti puidust toodetud energiaga ehk taastuvenergiaga ja selleks kasutatakse valdavalt puidutootmise jäätmeid.
Meede: Fossiilsete kütuste ja mittetaastuvate loodusvarade kasutamisega kaasnevat mõju vähendamine keskkonnale, suurendades Eestis puidu tootmist ja kasutamist.
Meede: Puidu kui taastuva tooraine ja taastuvenergia allika kasutamine on eelistatud suurema CO2emissiooniga toodete ning taastumatute energiaallikate asemel.
http://www.energiatalgud.ee/img_auth.php/8/8f/Eesti_Metsanduse_Arengukava_2020.pdf

Reeli-Marta Siimar

# data[].attributes.body
Praegune rahvusvaheline kokkulepe on hoida temperatuuri tõusmine alla 2°C. Eesti pikaajalise kliimapoliitika visioon on kasvuhoonegaaside heite vähendamine vähemalt 80% aastaks 2050 võrreldes 1990. aasta tasemega. Selleks, et liikuda selle visiooni suunas on koostamisel kliimapoliitika põhialused aastani 2050. Siiski, on Eesti keskmine kasvuhoonegaaside heitkogus ühe elaniku kohta 1,7 korda suurem, kui EL 27 liikmesriigi keskmine. Selle peamine põhjus on väga süsinikumahuka põlevkivi kasutamine energeetikasektoris. Eesti kasvuhoonegaaside heitkogus moodustab pool protsenti EL-riikide kasvuhoonegaaside koguemissioonist, mis on meie väikese rahvaarvu kohta päris suur kogus.
Aastal 2012 oli suurima sisaldusega kasvuhoonegaas Eestis süsinikdioksiid (CO2), mis moodustas 89,01% kasvuhoonegaaside koguemissioonist. Teistest eraldunud gaasidest olid suurema hulgaga N2O (5,26%) ja metaan (4,85%). Suurema osa kasvuhoonegaaside koguemissioonist tekitas energiasektor 87,94 protsendiga.

Allikas: http://www.energiatalgud.ee/index.php?title=Energiamajanduse_keskkonnam%C3%B5ju_2010-2014&menu-3

Karoliina Inno

# data[].attributes.body
Tuumarajatises toimuv avarii võib viia radioaktiivse materjali vabanemiseni, selle sattumiseni väljaspoole rajatise piire ning siis on vaja elanikkonna kaitseks rakendada kiireid meetmeid. Mõnel juhul võib radioaktiivse aine vabanemine jääda lühiajaliseks, teistel juhtudel kesta kauem. Rasked õnnetused on juhtunud 1957. aastal Windscale’is Suurbritannias ja Kõštõmis NSV Liidus, 1979. aastal Three Milesi saarel Ameerika Ühendriikides ja 1986. aastal Tšornobõlis NSV Liidus. Ehkki selliseid õnnetusi tuleb ette harva, on arukas nendeks valmis olla.
Kui avarii toimub reaktoris, võivad erinevad gaasilised, vedelad või tahked radionukliidid paiskuda atmosfääri. Seal võivad nad radioaktiivse pilvena tuulega eemale kanduda, hajuda või lahustuda. Osa neist langeb maapinnale, eriti koos vihmaga. Radionukliidide kontsentratsioon õhus kahaneb kiiresti rajatise asukohast pärituule suunas nagu ka põhjustatud kahjustused. Vaatamata sellele võib suur kogus radionukliide langeda maapinnale ka rajatisest väga kaugel.

Siim Troost

# data[].attributes.body
Alates veebruari keskpaigast kuni aprilli alguseni rallis nafta hind ligi 55%. Kahe nädala eest toimunud naftakartelli OPECi kohtumine viis selle taas langusse, kuna suurimad eksportijad ei jõudnud tootmise piiramises kokkuleppele. Aga viimasel ajal on naftahind jälle tõusnud ja 27. aprillil puudutas USA toornafta barrel taas 45 dollari taset. Brenti naftabarreli hind on täna tõusnud 2,1%, 46,69 dollarile. Aprillis on see rallinud ligi 20%, mis on suurim tõus viimase aasta jooksul. Vahepeal jõudis Brent ka 46,81 dollarile, mis on selle aasta kõrgeim tase. Brent sai tuge sellest, et Saudi Araabia ja Kuveit pole jõudnud lähemale ühise naftamaardla rajamisele. WTI nafta rallib jällegi seetõttu, et statistika näitas USA naftavarude märgatavat vähenemist möödunud nädalal.

Kasutatud materjal: http://www.aripaev.ee/borsiuudised/2016/04/27/nafta-hind-purustas-tanavuse-tipptaseme

Diagrammil on näha WTI ja Brenti hinna kõikumist 2015. aastal.

Teele Kaal

# data[].attributes.body
Elektritarbimine püsis mullu stabiilsena, kuid toodang vähenes kuuendiku võrra. Eelmisel aastal tarbiti Eestis elektrit 8137 gigavatt-tundi ehk ligikaudu sama palju kui 2014. aastal, kuid elektri tootmismaht vähenes aasta kokkuvõttes 17 protsenti 9062 gigavatt-tunnini. Elektritarbimine ületas 2014. aasta taset perioodil märtsist oktoobrini, samas kui talvisel perioodil jäid tarbimismahud 2014. aasta samade kuude tasemest allapoole. Toodangu vähenemise peamine põhjus oli madalam elektri börsihind, mille taga oli odavama elektri sissevool Põhjamaadest. Aasta keskmine hind oli möödunud aastal 31,08 eurot, võrreldes 37,61 euroga aasta varem. Hoolimata toodangu langusest, ületas elektritoodang aasta kokkuvõttes sisemaist tarbimist 11 protsendi ulatuses, andes elektribilansi ülejäägiks 925 gigavatt-tundi.
Aasta jooksul Eestit läbinud transiitvood kasvasid kolmandiku ja moodustasid 4939 gigavatt-tundi. Elektri sisemaise ülekandeteenuse maht püsis 2014. aasta tasemel.
Taastuvatest allikatest toodeti aasta jooksul elektrit 1507 gigavatt-tundi, mis moodustas elektri kogutarbimisest 16,7 protsenti.
Allikas: http://www.tuuleenergia.ee/2016/01/eesti-elektritoodang-vahenes-aastaga-kuuendiku-vorra/

Annabel Saluri

# data[].attributes.headline
Biometaani tootmine ja kasutamine pikaajalises plaanis 2030 aastani

# data[].attributes.subject
Biometaani tootmine ja kasutamine pikaajalises plaanis 2030 aastani

# data[].attributes.body
Biometaan on puhastatud biogaas, mis sisaldab 96-99%metaani. Biometaan on kasutatav kõikjal, kus kasutatakse maagaasi. Biometaan on meil kasutamata taastuvressurss,  mille tootmine parandaks väliskaubandusbilanssi ja suurendaks majanduse konkurentsivõimet.
ENMAK2030 on plaan, kuidas biometaan Eestis kasutusele võtta transpordikütusena. Biometaaniga on võimalik sõita 3 korda pikema maa, kui biodiisli või bioetanooliga.
Biometaani kogus võib asendada kuni pool viimaste aastate maagaasi tarbimisest . Samuti biometaani kogus võib asendada kuni kolmandiku bensiini-diisli aastasest tarbimisest. Selle tootmisega kaasnevad sotsiaalmajanduslikud positiivsed mõjud  227 mln eurot aastas. 20 aastaga moodustuvad avalikud hüved on 5,4 mlrd eurot. Biometaan on taastuv, ilmastikuneutraalne, kodumaine ja positiivsete avalike hüvedega. Seega oleks seda kasulik Eestil toota rohkem, sest praegu toodetakse seda väga minimaalselt, peamiselt riiklike kohustuste täitmiseks (10% mootorikütustest peab olema taastuvatest allikatest).
Eesti esimene metaankütusele ümberehitatud auto oli 1998 aastal Opel Omega. Biometaani kasutamine aastatega kasvab ja 2030 aastaks loodetakse selle kasutamine saada 16-25 protsendini kogu mootorikütustest

Allikas: http://www.energiatalgud.ee/img_auth.php/0/09/Oja%2C_A._Biometaani_tootmise_ja_kasutamise_teekaart_energiamajanduse_pikaajalises_plaanis_2030_ja_perspektiiviga_2050.pdf

Pildil on näha biometaani kütuse kasulikkus.

Kirsika Joon

# data[].attributes.body
Energiatarbimine iseloomustab kodumajapidamistes tarbitavate kütuste, soojuse ning elektri aastaseid koguseid. Kodumajapidamistes kokku tarbitava energia kogus ja võimsus sõltuvad eelkõige riigi elanike arvust, rahvastiku heaolust ja ka välistemperatuurist. Külmema kliima tõttu on põhjapoolsetes riikides kodumajapidamiste energiatarbimine aasta jooksul inimese kohta suurem.

Eesti on Euroopa Liidu riikide seas kodumajapidamiste energiatarbimise poolest keskmisest suurema energiatarbimisega, Eesti majapidamiste energiatarbimine inimese kohta oli 2011 aastal 8,15 MWh/in/a ja Euroopa Liidu tolleaegse 27 liikmesriigi keskmine näitaja oli 6,32 MWh/in/a. Samas SKP on Euroopa Liidu keskmisest madalam. Kodumajapidamiste energiatarbest valdava enamuse moodustavad soojuse tootmiseks tarbitavad kütused ja tarnitud kaugküttesoojus. Elektri osakaal kodumajapidamiste koguenergiatarbest on alla 20%.
Nii kaugküttesoojuse, elektri kui ka kütuste tarbimine on viimase kümne aasta jooksul kodumajapidamistes suurenenud ja kõigi prognooside korral suureneb tulevikus kodumajapidamiste elektritarbimine

http://www.energiatalgud.ee/index.php?title=Energiatarbimine_kodumajapidamistes&menu-16

Karl Erich Tamberg

# data[].attributes.body
Euroopas on tänapäeval mitmeid riike, mis kasutavad tuumaenergiat ja on ka riike kus kavatsetakse veel uusi tuumajaamu ehitada ja neid kes ehitavad oma esimest. Näiteks ehitab juurde tuumajaamu Soome kelle kogu elektritoodangust moodustab 29% tuumaenergia. Tuumaenergiat toodetakse euroopas järgmistes riikides: Soome, Prantsusmaa (78% kogu elektritoodangust, mis on kõige suurem protsent euroopas), Ukraina, Rootsi ja Saksamaa ja Belgia (neis kolmes riigis arutletakse tuumajaamade arvu vähendamist), Venemaa, Rumeenia, Inglismaa, Bulgaaria, Sloveenia, Ungari, Shveits, Holland, Hispaania, Tšehhi ja Slovakkia. Endisi tuumaenergiariike on Euroopas 2 – Itaalia ja Austria, Itaalia otsustas USA-s Three Mile Islandis 1979. aastal toimunud õnnetuse järel tuumajaamad sulgeda, Austria oli 1978. aastaks valmis saanud Zwentendorfi tuumajaama, aga samal põhjusel itaallastega seda ei avatudki. Jaan Joosep Puusaag

# data[].attributes.headline
Taastuvenergia aastaraamat 2014: Eesti taastuvenergia sektor ootab endiselt stabiilset õiguskeskkonda

# data[].attributes.subject
Taastuvenergia aastaraamat 2014: Eesti taastuvenergia sektor ootab endiselt stabiilset õiguskeskkonda

# data[].attributes.body
Eesti Taastuvenergia Koda avaldas 10. juunil teist aastat järjest Eesti taastuvenergia sektori aastaraamatu, mis annab kompaktse ülevaate sektori arengutest ja tulemustest 2014. aastal ja enne seda.

Eestis liideti aasta jooksul elektrivõrguga 27,7 MW taastuvatel allikatel põhinevaid tootmisvõimsuseid. Tootmisvõimsuseid lisandus küll veidi rohkem kui 2013. aastal, kuid märgatavalt vähem kui aastatel 2009-2012. Kiirenenud areng on toimunud Eesti mikrotootmises, seda iseäranis päikeseenergia vallas. 2014. aastal liitus elektrivõrguga 186 mikrotootjat, mis on rohkem kui kunagi varem.

Kõige suurem taastuvenergia osakaal on Eestis praegu soojussektoris – 43%. Elektrisektoris on taastuvenergia osakaal 13,2 % ning transpordisektoris 0,2%. Soojussektoris on viimastel aastatel toimunud pidev üleminek taastuvatele allikatele, seda põhjusel, et hakkepuit on oluliselt odavam kui maagaas ja kütteõlid.

Taastuvenergia Koja juhataja Rene Tammisti sõnul ootab taastuvenergia sektor Eestis endiselt stabiilset ning ettenähtavat seadusandlikku keskkonda. “Ehkki Euroopa Komisjon otsustas 2014. aasta oktoobris väljastada taastuvenergia toetusskeemile riigiabiloa, on elektrituruseaduse muudatused endiselt vastu võtmata,” selgitas Tammist. “Aastaid ootavad vastuvõtmist Euroopa taastuvenergia koostöömehhanismide rakendamist võimaldavad seadusepügalad ning kaugkütteseadus. Ootame ka energiaühistute loomist võimaldavaid sätteid, taastuvenergia väiketootmist hõlbustavaid paragrahve ja võrgueeskirjaga seotud muudatusi.”

Õiguskeskkonna selginemine võimaldaks lõpuni viia mitmed hetkel pooleliolevad olulised projektid ja alustada saaks ka uutega. “Riik peab vältima ühepoolseid muudatusi olemasolevatele taastuvenergia tootjatele. Sõltumatud erainvestoritest energiatootjad on valmis valdkonna arengusse jätkuvalt panustama – seda näitavad senised investeeritud enam kui 600 miljonit eurot, 3100 loodud töökohta, 21 miljonit eurot riigile tasutavaid iga-aastaseid palgamakse,” lausus Taastuvenergia Koja juht Tammist.

Taastuvenergia aastaraamatust ilmneb, et Eestil veel palju tööd vaja ära teha elektri- ning transpordisektoris. Eesti autopark on üks saastavamaid Euroopa Liidus. Elektritootmine on siin energiamahukas ja väga suure keskkonnamõjuga. Põlevkivist toodetud elektrienergia osakaal tarbimises on endiselt väga suur, ulatudes 83%-ni.

# data[].attributes.headline
Eesti elektrimajanduse
arengukava aastani 2018 

# data[].attributes.subject
Eesti elektrimajanduse
arengukava aastani 2018 

# data[].attributes.body
Eesti elektrisektoris on toimunud eelmise elektrimajanduse arengukava vastuvõtmise järel suured muutused: valminud on merekaabel Estlink, edukalt on töösse rakendatud uued keevkihtkatlad Narva Elektrijaamades, käivitunud on EL heitmekaubandus, kiiresti on arenema hakanud taastuvelektri tootmine, päevakorda on tõusnud maagaasi varustuskindlus ning sellest tulenevalt riikide energiajulgeolek. Eesti elektrisüsteemis tervikuna on oluliselt vähenenud elektrienergia kaod, oluliselt on suurenenud elektri eksport.
Suured väljakutsed on lähiaastatel seotud Eesti ja Baltimaade elektriturgude arendamisega. Narva Elektrijaamade vanade plokkide praegusel kujul kasutamise keeld rakendub alates 2016. aastast ning Ignalina tuumajaama reaktorite sulgemine 2009. aastal nõuab olulisi investeeringuid elektrisektoris
Strateegiliseks eesmärgiks on tagada Eesti varustatus põlevkivienergiaga ja kindlustada Eesti energeetiline sõltumatus
Arengukava üks strateegilise eesmärke on tõsta põlevkivi kaevandamise ja kasutamise efektiivsust ning vähendada kasutamise ja kaevandamisega kaasnevaid keskkonnamõjusid, mis toetab ka elektrimajanduse arengukava meetmeid ja tegevusi säästlike elektritootmise viiside toetamisel ja arendamisel.
Eesti taastuvenergia potentsiaal avaldub eeskätt bioenergial baseeruvas elektri ja soojuse koostootmises ning tuuleenergias, samuti arendatakse väikesemahulist hüdroenergeetikat. Aastaks 2010 seatud 5,1% eesmärgi saavutamiseks tuleks toota nende baasil 300-360 GWh elektrienergiat.
Eesti strateegiliseks valikuks on ka see, kas olla ka tulevikus elektrit eksportiv riik või mitte. 2007. aastal eksporditi Eestist Soome, Lätisse ja Leedusse 2765 GWh elektrit, mis moodustab ligi 30% Eesti sisemaisest elektri tarbimisest. Analüüsides ümbritsevate riikide elektri nõudluse ja pakkumise vahekorda võib näha, et pärast Ignalina tuumajaama sulgemist tekib Balti regioonis (peamiselt Lätis) oluline elektri defitsiit, mida planeeritakse katta elektri impordiga Venemaalt. Samas ei jätku ka Venemaal tiputarbimise 30 aegadel elektrit ekspordiks. Olukorda võib leevendada tuumajaama valmimine Leedus, kuid selle valmimise aeg on lahtine.
Oskar Järg
http://www.energiatalgud.ee/img_auth.php/2/22/Majandus-_ja_kommunikatsiooniministeerium._Eesti_elektrimajanduse_arengukava_aastani_2018.pdf
Eesti energia tootmine:

# data[].attributes.body
Eesti energiapoliitika arengukavas lähtutakse sellest, et tarbijatele oleks tagatud mõistliku hinna ja kättesaadavusega energiavarustus, et keskkonnamõjud oleksid aktsepteeritavad ning et see oleks kooskõlas Euroopa Liidu pikaajalise energia- ja kliimapoliitikaga. Samuti peab energiamajanduse arenguplaanide rakendamine olema majandusliku konkurentsivõime poolest olema kõige kasulikum. Praegune energiamajanduse arengukava kehtib aastani 2020, kuid investeeringud energeetikasse vajavad pikemaajalist planeerimist. Eesti ja teised Euroopa Liidu liikemsriid on seadnud eesmärgi muuta energiatootmine keskkonnasõbralikumaks ja energiaportfell mitmekesisemaks. Selleks on 2020. aastaks plaanis viia taastuvenergia osakaal energia lõpptarbimisest 25%, saavutada 2010. aasta taset ja hoida kasvuhoonegaaside emissiooni atmosfääri 2005. aasta tasemega võrreldes 11% piires.
https://www.mkm.ee/et/arengukavad
Risto Valge

# data[].attributes.body
Elektritarbimine tõusis tänavu märtsis eelmise aasta sama ajaga võrreldes kolm protsenti. Põhjamaadest transporditi soodsamat elektrit, mille tõttu Eesti elektritoodang langes kümne protsendi võrra.
Energia tarbimine kasvas, sest eelmise aastaga võrreldes oli märtsi keskmine õhutemperatuur kahe kraadi võrra külmem.
Taastuvatest energiaallikatest toodeti eelmise aasta märtsiga võrreldes 28 protsenti vähem, sest selle aasta märtsis olid märgatavalt kehvemad tuuleolud. Taastuv energia Eestis moodustas märtsis toodetud elektrienergiast 13 protsenti.
Baltimaades kahanes märtsis elektritoodang kokku kümnendiku võrra ning tarbimine 1 protsent.
Põhjamaades seevastu kasvas elektritoodang 4 protsenti ning elektritarbimine 2 protsenti.
Allikas:http://www.tuuleenergia.ee/2016/04/elektritarbimine-kasvas-martsis-3-ja-tootmine-langes-10-protsenti/

Karl-Ingmar Adamson

# data[].attributes.headline
Euroopa riigid, mis saavad kogu energia impordist

# data[].attributes.subject
Euroopa riigid, mis saavad kogu energia impordist

# data[].attributes.body
Küpros, Malta ja Luxemburg- need 3 riiki tuginevad ainult impordile. Kõik kolm riiki kuuluvad EU liitu ning neile on seatud eesmärgid 2020 aastaks, et suurendada taastuva energia kasutamist. Ka Eestile on seatud eesmärgid ja ainult Eesti koos Rootsi ja Bulgaariaga on korralikult ajakavas. Malta eesmärk 2020-ks on saada 10% energiavajadusest tuule- ja päikeseenergiast. Küprose eesmärgiks 2020-ks on seatud 6,8% päikese- ja tuuleenergiast ning Luxembourgi eesmärk on 12%, mis tuleb hüdro-, tuule- ja päikeseenergiast ning biomassist. Kõige kiiremini liigub eesmärgi poole Küpros, kus 5 aastaga tõusis taastuva energia kasutamine 3,4%.
Kaardil on riikide sõltuvus energia impordist.
Kaspar Kalle
https://en.wikipedia.org/wiki/Energy_in_Cyprus
https://en.wikipedia.org/wiki/Energy_in_Luxembourg

# data[].attributes.body
Joonis kirjeldab Eesti loodusvaradest teoreetiliselt saadavat energiakogust 2030-2050. Prognoos näitab , et Eesti energiamajandus on ülesehitatud põlevkivi kasutamisele. Tähtsad energiaressursid on veel puit ja tuuleenergia. Jooniselt selgub, et hüdroenergia kasutamine on tulevikus tühine.

P.Karu http://www.energiatalgud.ee/index.php?title=Energiaressursid&menu-38