# data[].attributes.headline
Постанова Кабінету Міністрів України від 2 червня 2021 р. № 579 "Про затвердження Державної цільової соціальної програми «Молодь України» на 2021- 2025 роки"

# data[].attributes.subject
Постанова Кабінету Міністрів України від 2 червня 2021 р. № 579 "Про затвердження Державної цільової соціальної програми «Молодь України» на 2021- 2025 роки"

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Про затвердження Державної цільової соціальної програми "Молодь України" на 2021-2025 роки та внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України

Кабінет Міністрів України постановляє:

1. Затвердити Державну цільову соціальну програму "Молодь України" на 2021-2025 роки (далі - Програма), що додається.

2. Внести до актів Кабінету Міністрів України зміни, що додаються.

3. Міністерствам, іншим органам виконавчої влади подавати щороку до 1 лютого Міністерству молоді та спорту інформацію про стан виконання Програми для її узагальнення та подання до 1 березня Кабінетові Міністрів України та Міністерству розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства.

4. Міністерству фінансів передбачати під час складання проекту Державного бюджету України на відповідний рік кошти для виконання завдань та заходів Програми виходячи з можливостей державного бюджету.

Прем'єр-міністр України

Д.ШМИГАЛЬ

Інд. 73

ДЕРЖАВНА ЦІЛЬОВА СОЦІАЛЬНА ПРОГРАМА
"Молодь України" на 2021-2025 роки

Мета Програми

Метою Програми є створення можливостей для самореалізації та розвитку потенціалу молоді в Україні, її участі та інтеграції у суспільне життя.

Шляхи і способи розв'язання проблеми

В Україні існує позитивний досвід вирішення актуальних питань молоді. Водночас існує багато викликів, пов'язаних з необхідністю самореалізації та розвитку потенціалу молоді в Україні, її участі та інтеграції у суспільне життя, що розвиватиме її національну свідомість на основі суспільно-державних цінностей та відповідального громадянства, надаватиме молоді можливості для успішної реалізації і соціалізації, підвищить рівень її громадянських компетентностей, її спроможність бути самостійним, життєстійким, активним, патріотичним і відповідальним учасником суспільного життя.

На основі даних репрезентативного соціологічного дослідження "Молодь України - 2018" було проведено оцінку та аналіз 24 форм участі молоді в житті суспільства (волонтерська діяльність, участь у діяльності інститутів громадянського суспільства, молодіжних центрів, у житті суспільства через Інтернет, відстоювання власної думки, мобільність, політична активність тощо), які увійшли до Індексу участі молоді в суспільному житті, що включає показники соціологічних досліджень та цієї Програми.

Результати проведеного аналізу свідчать, що:

56 відсотків молоді в Україні не знають, не цікавляться, не виявляють бажання та інтересу до участі у суспільному житті;

27,3 відсотка молоді поінформовані про ті чи інші форми участі, знають про різні інструменти участі, вагаються та не користуються ними;

16,7 відсотка молоді так чи інакше беруть участь у суспільному житті.

Слід зазначити, що одним із пріоритетних питань молодіжної сфери Європейського Союзу також є підвищення рівня участі молоді в суспільному житті країн ЄС. За даними міжнародного проекту регулярних опитувань громадської думки "Євробарометр" за 2019 рік, понад три чверті загальної кількості молоді, яка проживає у країнах Європейського Союзу, беруть участь у різних формах діяльності та долучаються до суспільного життя, і лише 4 відсотки молоді не залучені до жодної з форм участі молоді.

Оптимальний варіант розв'язання проблеми полягає в тому, щоб забезпечити:

посилення ролі та відповідального ставлення органів державної влади і органів місцевого самоврядування на всіх рівнях урядування та партнерських організацій до виконання завдань Програми, активізувавши вертикальну і горизонтальну співпрацю, обмін досвідом між ними для самореалізації та розвитку потенціалу молоді в Україні;

підвищення рівня компетентностей молоді та спроможності інститутів громадянського суспільства у молодіжній сфері, розвиток молодіжних центрів, молодіжної роботи, пластового, скаутського, молодіжного та дитячого громадських рухів, сприяння утворенню і розвитку молодіжних консультативно-дорадчих органів, органів учнівського та студентського самоврядування, підготовку фахівців, які працюють з молоддю, у тому числі молодіжних працівників;

поширення наявних та запровадження нових моделей для розвитку, інтеграції та участі молоді у суспільному житті із застосуванням цифрових інструментів та з урахуванням реформування місцевого самоврядування і територіальної організації влади;

розвиток громадянського суспільства, впровадження громадянської освіти на всіх рівнях, поширення неформальної та інформальної освіти;

впровадження інклюзивного підходу та забезпечення рівних прав, а також доступу до послуг і можливостей, інформації для різних категорій молоді, насамперед для молоді з інвалідністю.

Такий варіант виконання Програми передбачає застосування концептуально оновлених підходів та використання широкого кола інноваційних механізму та інструментів, що запроваджуються для роботи з молоддю, шляхом поширення найкращого досвіду останніх років, впровадження рекомендацій українських та міжнародних експертів, молодіжного сектору Ради Європи, використання досвіду молодіжної роботи країн Європейського Союзу, рекомендації ООН щодо підтримки молодих громадян в усіх сферах життєдіяльності.

З метою раціонального використання ресурсів Програма передбачає концентрацію зусиль на таких завданнях:

підвищення рівня компетентностей молоді, у тому числі громадянських;

підвищення рівня культури волонтерства серед молоді;

активізація залучення молоді до процесів ухвалення рішень;

зміцнення соціальної згуртованості молоді, у тому числі шляхом здійснення обмінів молоддю в межах України та у партнерстві з іншими державами і міжнародними організаціями;

виконання програм для підготовки фахівців, які працюють з молоддю, у тому числі програми "Молодіжний працівник";

забезпечення функціонування молодіжних центрів, у тому числі державної установи "Всеукраїнський молодіжний центр";

сприяння створенню умов для розвитку спроможності інститутів громадянського суспільства для досягнення завдань Програми.

Процес виконання Програми також передбачає:

здійснення комплексу експертно-аналітичних, організаційних, впроваджувальних і підсумкових оціночних заходів, які базуються на основі даних, структурованих за статтю, віком, місцем проживання та іншими ознаками, що передбачає проведення аналізу становища дівчат, жінок, хлопчиків та чоловіків у суспільстві;

проведення інформаційно-просвітницьких кампаній для інформування молоді, зокрема вразливих категорій молоді, про можливості, наявні та нові інструменти, її права та обов'язки з метою її самореалізації, розвитку, участі та інтеграції у суспільне життя;

консолідовану співпрацю органів державної влади і органів місцевого самоврядування у партнерстві з інститутами громадянського суспільства, установами і закладами та фахівцями, що працюють з молоддю, молодіжними центрами, молодіжними працівниками, молодіжними консультативно-дорадчими органами, органами учнівського та студентського самоврядування, міжнародними організаціями, представниками роботодавців, бізнесу;

здійснення міжнародного молодіжного співробітництва, сприяння інтеграції молоді у світову та європейську молодіжну спільноту, взаємодію з українською молоддю діаспори, впровадження найкращих міжнародних практик та інструментів у роботі з молоддю, співпрацю з міжнародними та зарубіжними партнерами.

Альтернативний варіант розв'язання проблеми полягає у використанні статичного підходу до державної політики у молодіжній сфері, що не враховує вже наявний розрив між сучасною практикою молодіжної політики та чинним нормативним регулюванням, що не відповідає потребам молоді. Цей варіант дає можливість забезпечити відтворення старого досвіду з мінімальним запровадженням нововведень.

Завдання та заходи Програми будуть сприяти розвитку молоді та усуненню бар'єрів, щоб жодна з її груп, незалежно від статі, віку, місця проживання, психологічних і фізичних здібностей, інвалідності та інших ознак в усіх сферах життєдіяльності, не була прямо чи опосередковано виключена із суспільства та мала можливість реалізувати в Україні свій потенціал.

Прогнозні обсяги та джерела фінансування Програми наведено в додатку 1.

Завдання і заходи

Завдання і заходи з виконання Програми, спрямовані на розв'язання проблем та досягнення мети Програми, наведені у додатку 2.

Координацію міжвідомчої та міжсекторальної співпраці щодо завдань Програми здійснюватиме Мінмолодьспорт.

Очікувані результати, ефективність Програми

Виконання Програми забезпечить:

зростання чисельності молоді, яка бере участь у заходах неформальної освіти та усвідомлює необхідність навчання протягом життя;

підвищення рівня компетентностей (знань, умінь, навичок, ставлень тощо), у тому числі фінансової та цифрової грамотності, правової спроможності для активної участі та інтеграції в суспільне життя понад 69 відсотків молоді;

підвищення рівня медіаграмотності понад 47 відсотків молоді;

опанування нових знань та навичок, розвиток наявних та здобуття нових компетентностей з метою професійного розвитку та провадження підприємницької діяльності в Україні понад 6 відсотків молоді;

зменшення частки молоді, яка не працює, не навчається, не набуває професійних навичок, у загальній чисельності осіб віком 15-34 роки (відсотків);

збільшення частки дослідників віком до 40 років у загальній кількості дослідників;

зростання чисельності молоді із сформованим відповідальним ставленням до власного здоров'я;

зменшення чисельності молоді, яка має соціально небезпечні захворювання, психічні розлади та різні форми залежності від психоактивних речовин, наркотичних засобів, психотропних речовин, алкоголю та тютюнових виробів;

зростання чисельності молоді, яка має знання та навички з планування сім'ї та репродуктивного здоров'я;

підвищення рівня поінформованості суспільства про потреби молоді з числа осіб з інвалідністю та підвищення ступеня її інтеграції;

збільшення відсотка молоді з інвалідністю, яка бере участь у діяльності інститутів громадянського суспільства та молодіжних центрів, має досвід волонтерської діяльності, користується формами безпосередньої участі;

підвищення рівня компетентностей під час участі у проектах та заходах, спрямованих на реінтеграцію молоді з тимчасово окупованих територій України у Донецькій та Луганській областях, Автономної Республіки Крим та м. Севастополя, понад 123 тис. молодих людей;

вступ на підготовчі курси до закладів вищої освіти, розміщених на територіях, де органи державної влади здійснюють свої повноваження в повному обсязі, 3,5 тис. молоді з тимчасово окупованих територій України у Донецькій та Луганській областях, Автономної Республіки Крим та м. Севастополя;

вступ 10 тис. молоді з тимчасово окупованих територій України у Донецькій та Луганській областях, Автономної Республіки Крим та м. Севастополя до закладів професійної (професійно-технічної), фахової передвищої та вищої освіти, розміщених на територіях, де органи державної влади здійснюють свої повноваження в повному обсязі;

здобуття 10 тис. учнів з тимчасово окупованих територій України у Донецькій та Луганській областях, Автономної Республіки Крим та м. Севастополя загальної середньої освіти (у тому числі дистанційно) в закладах освіти, розміщених на територіях, де органи державної влади здійснюють свої повноваження в повному обсязі;

взяття участі у волонтерській діяльності (у проектах та заходах) понад 2,3 відсотка молоді;

залучення до своєї діяльності волонтерів та фахівців, які популяризують волонтерську діяльність серед молоді, що підвищили рівень своєї фаховості для розвитку культури волонтерства серед молоді, понад 13 тис. представників організацій;

взяття участі у процесах ухвалення рішень понад 78 тис. представників органів учнівського та студентського самоврядування, молодіжних консультативно-дорадчих органів;

інформування понад 80 тис. молоді про форми безпосередньої участі у суспільному житті;

взяття участі у проектах у рамках здійснення обмінів молоддю у партнерстві з іншими державами та міжнародними організаціями понад 18 тис. молодих людей;

навчання, у тому числі за програмою "Молодіжний працівник", понад 27 тис. представників інститутів громадянського суспільства та фахівців, які працюють з молоддю;

отримання відповідних компетентностей для підвищення рівня спроможностей та якості діяльності понад 17 тис. представників молодіжних центрів;

залучення до діяльності державної установи "Всеукраїнський молодіжний центр" понад 17 відсотків молоді;

збільшення на 55,6 відсотка молоді, яка підвищить рівень своєї активності та інтеграції в суспільне життя завдяки участі у проектах молодіжних та дитячих громадських організацій, порівняно з 2020 роком;

навчання для підвищення рівня компетентностей для роботи з молоддю понад 2,5 тис. представників, які працюють у молодіжних та дитячих громадських організаціях;

інформування понад 1,5 відсотка молоді, зокрема вразливих категорій молоді та української молоді діаспори, про можливості, наявні та нові інструменти, її права та обов'язки для самореалізації, розвитку, участі та інтеграції у суспільне життя.

Очікувані результати позитивно вплинуть на показники індексу участі молоді в суспільному житті, що сприятиме збільшенню відсотка молоді, яка бере участь у суспільному житті; зменшенню відсотка молоді, яка не бере жодної участі в суспільному житті; збільшенню відсотка молоді, яка знає про різні інструменти участі та користується ними.

Оцінка стану виконання Програми проводиться Мінмолодьспортом у співпраці з науково-дослідними установами, іншими органами державної влади, органами місцевого самоврядування, інститутами громадянського суспільства на основі залучення представників молоді як суб'єктів оцінювання та на основі методики оцінки ефективності її виконання.

За результатами щорічної оцінки ефективності виконання Програми у разі потреби може здійснюватися перегляд її завдань та заходів.

Очікувані результати виконання Програми наведено у додатку 3.

Обсяги та джерела фінансування

Видатки на виконання Програми здійснюватимуться за рахунок коштів державного і місцевих бюджетів та інших не заборонених законодавством джерел.

Орієнтовний обсяг фінансування Програми становить 2032932,02 тис. гривень, у тому числі: 1270499,5 тис. гривень - за рахунок коштів державного бюджету, 745226,64 тис. гривень - місцевих бюджетів, 17205,88 тис. гривень - за рахунок інших джерел.

Обсяг видатків, необхідних для виконання Програми, визначається щороку з урахуванням можливостей державного та місцевих бюджетів під час формування їх показників.

ПАСПОРТ
Державної цільової соціальної програми "Молодь України" на 2021-2025 роки

1. Концепція Програми схвалена розпорядженням Кабінету Міністрів України від 23 грудня 2020 р. № 1669.

2. Програма затверджена постановою Кабінету Міністрів України від 2 червня 2021 р. № 579.

3. Державний замовник - Мінмолодьспорт.

4. Керівник Програми - Міністр молоді та спорту.

5. Виконавці заходів Програми - Мінмолодьспорт, МОН, МОЗ, МКІП, МВС, МЗС, Мінекономіки, Мінветеранів, Мінреінтеграції, Мінцифри, Нацсоцслужба, Мін'юст (Координаційний центр з надання правової допомоги) (за згодою), громадська організація "Центр "Розвиток корпоративної соціальної відповідальності" (за згодою), обласні та Київська міська держадміністрації.

6. Строк виконання Програми - 2021-2025 роки.

7. Прогнозні обсяги та джерела фінансування

Джерела фінансування

Обсяг фінансування, тис. гривень

У тому числі за роками

2021

2022

2023

2024

2025

Усього

2 032 932,02

415 896,05

383 281,88

397 740,53

411 001,49

425 012,08

ЗАВДАННЯ І ЗАХОДИ
для виконання Державної цільової соціальної програми "Молодь України" на 2021-2025 роки

ОЧІКУВАНІ РЕЗУЛЬТАТИ
виконання Державної цільової соціальної програми "Молодь України" на 2021-2025 роки

Найменування завдання

Одиниця виміру

усього

Значення показників

у тому числі за роками

2021

2022

2023

2024

2025

у тому числі з метою:

- правової спроможності

осіб

110000

25000

25000

30000

30000

відсотків

у тому числі:

-"-

10 121

10 121

відсотків

10

10

__________
Примітка. Відсоток молоді вираховується від загальної кількості молоді в Україні, який станом на 1 січня 2020 р. становив 10555065 молодих людей.

ЗМІНИ,
що вносяться до актів Кабінету Міністрів України

1. У додатку до постанови Кабінету Міністрів України від 29 червня 2011 р. № 778 "Деякі питання надання молодіжним та дитячим громадським організаціям державної підтримки для виконання загальнодержавних програм і заходів стосовно дітей, молоді, жінок та сім'ї" (Офіційний вісник України, 2011 р., № 56, ст. 2241; 2016 р., № 21, ст. 828):

1) пункт 1 викласти в такій редакції:

"1. Державна соціальна програма "Національний план дій щодо реалізації Конвенції ООН про права дитини" на період до 2021 року, затверджена постановою Кабінету Міністрів України від 30 травня 2018 р. № 453" (Офіційний вісник України, 2018 р., № 48, ст. 1673).";

2) у пункті 2 слова і цифри "на 2016-2020 роки, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 18 лютого 2016 р. № 148" замінити словами і цифрами "на 2021-2025 роки, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 2 червня 2021 р. № 579".

2. У постанові Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2011 р. № 1049 "Про затвердження Порядку проведення конкурсу з визначення програм (проектів, заходів), розроблених інститутами громадянського суспільства, для виконання (реалізації) яких надається фінансова підтримка" (Офіційний вісник України, 2011 р., № 79, ст. 2917; 2013 р., № 64, ст. 2323; 2016 р., № 23, ст. 919; 2017 р., № 26, ст. 738; 2018 р., № 23, ст. 783, № 31, ст. 1091, № 46, ст. 1610; 2019 р., № 26, ст. 918; 2021 р., № 13, ст. 539):

1) у пункті 2 постанови:

в абзаці четвертому слова і цифри "у 2016 році" замінити словами і цифрами "у 2016, 2021 та 2022 роках";

в абзаці п'ятому слова і цифри "у 2018 та 2019 роках" замінити словами і цифрами "у 2018, 2019, 2021 та 2022 роках";

2) в абзаці третьому пункту 1 Порядку, затвердженого зазначеною постановою, цифри і слово "2017-2019 роках" замінити цифрами і словами "2017-2019 та 2021 роках".

3. У підпункті 2 пункту 3 Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті для здійснення заходів державної політики з питань молоді та державної підтримки молодіжних та дитячих громадських організацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22 лютого 2012 р. № 116 (Офіційний вісник України 2012 р., № 15, ст. 542; 2016 р., № 21, ст. 828; 2017 р., № 26, ст. 738; 2018 р., № 25, ст. 899; 2019 р., № 26, ст. 918):

1) абзац перший викласти в такій редакції:

"2) виконання Державної цільової соціальної програми "Молодь України" на 2021-2025 роки, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 2 червня 2021 р. № 579, зокрема:";

2) в абзаці п'ятому слова і цифри "у 2017-2019 роках" замінити словами і цифрами "у 2017-2019 та 2021 роках".

4. Розділ "Очікувані результати виконання Програми, визначення її ефективності" Концепції Державної цільової соціальної програми "Молодь України" на 2021-2025 роки, схваленої розпорядженням Кабінету Міністрів України від 23 грудня 2020 р. № 1669, викласти в такій редакції:

"Очікувані результати виконання Програми, визначення її ефективності

Виконання Програми забезпечить:

зростання чисельності молоді, яка бере участь у заходах неформальної освіти та усвідомлює необхідність навчання протягом життя;

підвищення рівня компетентностей (знань, умінь, навичок, ставлень тощо), у тому числі фінансової та цифрової грамотності, правової спроможності для активної участі та інтеграції в суспільне життя, понад 69 відсотків молоді;

підвищення рівня медіаграмотності понад 47 відсотків молоді;

опанування нових знань та навичок, розвиток наявних та здобуття нових компетентностей з метою професійного розвитку та провадження підприємницької діяльності в Україні понад 6 відсотків молоді;

зменшення частки молоді, яка не працює, не навчається, не набуває професійних навичок, у загальній чисельності осіб віком 15-34 роки (відсотків);

зростання частки дослідників віком до 40 років у загальній кількості дослідників;

зростання чисельності молоді із сформованим відповідальним ставленням до власного здоров'я;

зменшення чисельності молоді, яка має соціально небезпечні захворювання, психічні розлади та різні форми залежності від психоактивних речовин, наркотичних засобів, психотропних речовин, алкоголю та тютюнових виробів;

зростання чисельності молоді, яка має знання та навички з планування сім'ї та репродуктивного здоров'я;

підвищення рівня поінформованості суспільства про потреби молоді з числа осіб з інвалідністю та підвищення ступеня її інтеграції;

збільшення відсотка молоді з інвалідністю, яка бере участь у діяльності інститутів громадянського суспільства та молодіжних центрів, має досвід волонтерської діяльності, користується формами безпосередньої участі;

підвищення рівня компетентностей під час участі у проектах та заходах, спрямованих на реінтеграцію молоді з тимчасово окупованих територій України у Донецькій та Луганській областях, Автономної Республіки Крим та м. Севастополя, понад 123 тис. молодих людей;

вступ на підготовчі курси до закладів вищої освіти, розміщених на територіях, де органи державної влади здійснюють свої повноваження в повному обсязі, 3,5 тис. молоді з тимчасово окупованих територій України у Донецькій та Луганській областях, Автономної Республіки Крим та м. Севастополя;

вступ 10 тис. молоді з тимчасово окупованих територій України у Донецькій та Луганській областях, Автономної Республіки Крим та м. Севастополя до закладів професійної (професійно-технічної), фахової передвищої та вищої освіти, розміщених на територіях, де органи державної влади здійснюють свої повноваження в повному обсязі;

здобуття 10 тис. учнів з тимчасово окупованих територій України у Донецькій та Луганській областях, Автономної Республіки Крим та м. Севастополя загальної середньої освіти (у тому числі дистанційно) в закладах освіти, розміщених на територіях, де органи державної влади здійснюють свої повноваження в повному обсязі;

взяття участі у волонтерській діяльності (у проектах та заходах) понад 2,5 відсотка молоді;

залучення до своєї діяльності волонтерів та фахівців, які популяризують волонтерську діяльність серед молоді, що підвищили рівень своєї фаховості для розвитку культури волонтерства серед молоді, понад 13 тис. представників організацій;

взяття участі у процесах ухвалення рішень понад 78 тис. представників органів учнівського та студентського самоврядування, молодіжних консультативно-дорадчих органів;

інформування понад 80 тис. молоді про форми безпосередньої участі у суспільному житті;

взяття участі у проектах у рамках здійснення обмінів молоддю у партнерстві з іншими державами та міжнародними організаціями понад 18 тис. молодих людей;

навчання, у тому числі за програмою "Молодіжний працівник", понад 27 тис. представників інститутів громадянського суспільства та фахівців, які працюють з молоддю;

отримання відповідних компетентностей для підвищення рівня спроможності та якості діяльності понад 17 тис. представників молодіжних центрів;

залучення до діяльності державної установи "Всеукраїнський молодіжний центр" понад 17 відсотків молоді;

збільшення на 55,6 відсотка молоді, яка підвищить рівень своєї активності та інтеграції в суспільне життя завдяки участі у проектах молодіжних та дитячих громадських організацій, порівняно з 2020 роком;

навчання для підвищення рівня компетентностей для роботи з молоддю понад 2,5 тис. представників, які працюють у молодіжних та дитячих громадських організаціях;

інформування понад 1,5 відсотка молоді, зокрема вразливих категорій молоді та української молоді діаспори, про можливості, наявні та нові інструменти, її права та обов'язки для самореалізації, розвитку, участі та інтеграції у суспільне життя.

Очікувані результати позитивно вплинуть на показники індексу участі молоді в суспільному житті, що сприятиме збільшенню відсотка молоді, яка бере участь у суспільному житті; зменшенню відсотка молоді, яка не бере жодної участі в суспільному житті; збільшенню відсотка молоді, яка знає про різні інструменти участі та користується ними.

Оцінка стану виконання Програми проводиться Мінмолодьспортом у співпраці з науково-дослідними установами, іншими органами державної влади, органами місцевого самоврядування, інститутами громадянського суспільства, на основі залучення представників молоді як суб'єктів оцінювання та на основі методики оцінки ефективності її виконання.

За результатами щорічної оцінки ефективності виконання Програми у разі потреби може здійснюватися перегляд її завдань та заходів.".

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження Державної цільової соціальної програми "Молодь України" на 2021-2025 роки та внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України

# data[].attributes.attachment_link.description
Про затвердження Державної цільової соціальної програми "Молодь України" на 2021-2025 роки та внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України Кабінет Міністрів України постановляє: 1. Затвердити Державну цільову соціальну програму "Молодь України" на 2021-2025 роки (далі - Програма), що додається. 2. Внести до актів Кабінету Міністрів України зміни, що додаються.

# data[].attributes.headline
Державна соціальна програма запобігання та протидії домашньому  насильству та насильству за ознакою статі на період до 2025 року, затверджена постановою Кабінету Міністрів України від 27 лютого 2021 р. № 145

# data[].attributes.subject
Державна соціальна програма запобігання та протидії домашньому  насильству та насильству за ознакою статі на період до 2025 року, затверджена постановою Кабінету Міністрів України від 27 лютого 2021 р. № 145

# data[].attributes.body
Державна соціальна програма запобігання та протидії домашньому  насильству та насильству за ознакою статі на період до 2025 року, затверджена постановою Кабінету Міністрів України від 27 лютого 2021 р. № 145

# data[].attributes.attachment_link.title
Кабінет Міністрів України - Питання Державної соціальної програми запобігання та протидії домашньому насильству та насильству за ознакою статі на період до 2025 року

# data[].attributes.attachment_link.description
Кабінет Міністрів України постановляє: 1

# data[].attributes.headline
Закон України  від 7 грудня 2017 року № 2229 «Про запобігання та протидію  домашньому насильству» від 7 грудня 2017 року № 2229 «Про запобігання та протидію  домашньому насильству»

# data[].attributes.subject
Закон України  від 7 грудня 2017 року № 2229 «Про запобігання та протидію  домашньому насильству» від 7 грудня 2017 року № 2229 «Про запобігання та протидію  домашньому насильству»

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.title
Про запобігання та протидію домашньому насильству

# data[].attributes.headline
Наказ Міністерства освіти і науки України від 28.12.2019 № 1646 "Деякі питання реагування на випадки булінгу (цькування) та застосування заходів виховного впливу в закладах освіти "Деякі питання реагування на випадки булінгу (цькування) та застосування заходів виховного впливу в закладах освіти"

# data[].attributes.subject
Наказ Міністерства освіти і науки України від 28.12.2019 № 1646 "Деякі питання реагування на випадки булінгу (цькування) та застосування заходів виховного впливу в закладах освіти "Деякі питання реагування на випадки булінгу (цькування) та застосування заходів виховного впливу в закладах освіти"

# data[].attributes.attachment_link.title
Порядок, Наказ №1646 от 28.12.2019, Деякі питання реагування на випадки булінгу (цькування) та застосування заходів виховного впливу в закладах освіти [ЗМІСТ]

# data[].attributes.attachment_link.description
Порядок, Наказ №1646 от 28.12.2019, Деякі питання реагування на випадки булінгу (цькування) та застосування заходів виховного впливу в закладах освіти [ЗМІСТ]

# data[].attributes.headline
Постанова Кабінету Міністрів України від 30 червня 2021 р. № 673 "Про затвердження  Державної цільової соціальної програми національно-патріотичного  виховання на період до 2025 року"

# data[].attributes.subject
Постанова Кабінету Міністрів України від 30 червня 2021 р. № 673 "Про затвердження  Державної цільової соціальної програми національно-патріотичного  виховання на період до 2025 року"

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Про затвердження Державної цільової соціальної програми національно-патріотичного виховання на період до 2025 року та внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України

Кабінет Міністрів України постановляє:

1. Затвердити Державну цільову соціальну програму національно-патріотичного виховання на період до 2025 року (далі - Програма), що додається.

2. Внести до постанов Кабінету Міністрів України зміни, що додаються.

3. Міністерствам, іншим органам виконавчої влади подавати щороку до 1 лютого Міністерству молоді та спорту інформацію про стан виконання Програми для її узагальнення та подання до 10 березня Кабінетові Міністрів України та Міністерству економіки.

4. Міністерству фінансів передбачати під час складання проекту Державного бюджету України на відповідний рік кошти для виконання завдань та заходів Програми виходячи з можливостей державного бюджету.

Прем'єр-міністр України

Д.ШМИГАЛЬ

Інд. 73

ДЕРЖАВНА ЦІЛЬОВА СОЦІАЛЬНА ПРОГРАМА
національно-патріотичного виховання на період до 2025 року

Мета Програми

Метою Програми є удосконалення та розвиток цілісної загальнодержавної політики національно-патріотичного виховання шляхом формування та утвердження української громадянської ідентичності на основі єдиних суспільно-державних (національних) цінностей (самобутність, воля, соборність, гідність) і загальнолюдських цінностей, принципів любові і гордості за власну державу, її історію, мову, здобутки та досягнення у сфері культури, економіки, науки, спорту, дієве сприяння органам державної влади та органам місцевого самоврядування в захисті і охороні національної державності Українського народу, готовність до захисту державної незалежності і територіальної цілісності України, усвідомлення громадянського обов'язку із розвитку успішної країни та забезпечення власного благополуччя в ній.

Шляхи і способи розв'язання проблеми

Єдність та незалежність України мають ключове значення для безпеки і стабільності в Європі.

Для забезпечення майбутнього України як незалежної держави, недопущення подальшого розвитку збройних конфліктів і отримання переваг від поглиблення відносин з Європейським Союзом та НАТО необхідно діяти комплексно.

Розбудова ефективної та відповідальної управлінської вертикалі з громадською підтримкою модернізації країни є питанням національної безпеки. Результати звіту про проведене восени 2017 р. Лондонським Королівським інститутом міжнародних відносин Chatham House дослідження "Боротьба за Україну" свідчать про необхідність патріотичної та військової волі для побудови самостійної, незалежної держави.

Досягнення мети Програми може бути забезпечено кількома варіантами, що передбачають:

перший - застосування традиційного механізму організації роботи у сфері національно-патріотичного виховання на основі діючої управлінської вертикалі: центральні органи виконавчої влади - місцеві держадміністрації - населення України. Проте така модель, як правило, майже цілком орієнтована на розв'язання проблем за рахунок бюджетних коштів, спрямована на дітей і молодь та обмежує можливості інших вікових категорій населення України, перешкоджає обміну досвідом та успішним практикам у сфері національно-патріотичного виховання між регіонами України, формує територіальні ідентичності, які примножують регіональні потреби, що суперечить державним та загальнонаціональним інтересам і вимогам часу;

другий, оптимальний - забезпечення формування цілісної загальнодержавної політики національно-патріотичного виховання, в основі якої є поєднання управлінської вертикалі з інститутами громадянського суспільства, у тому числі через роботу дорадчого органу, який координує розвиток сфери національно-патріотичного виховання на міжвідомчому рівні, координаційних рад з питань національно-патріотичного виховання при місцевих держадміністраціях, центрів національно-патріотичного виховання з метою формування української громадянської ідентичності. Це забезпечить піднесення ролі громадянина в суспільно-політичному житті держави та становлення його як одного із ключових суб'єктів державної політики у сфері національно-патріотичного виховання; дієву співпрацю із залученням представників громадянського суспільства; активне залучення інституту сім'ї до національно-патріотичного виховання; утвердження суспільно-державних (національних) цінностей (самобутність, воля, соборність, гідність); фінансування заходів з виконання Програми за рахунок державного, місцевих бюджетів та інших не заборонених законодавством джерел; створення умов для розвитку громадсько-патріотичного, військово-патріотичного, духовно-морального виховання, науково-теоретичних і методичних засад національно-патріотичного виховання; підвищення можливостей для обміну досвідом та успішними практиками у сфері національно-патріотичного виховання між регіонами України та країнами євроатлантичного простору.

Оптимальний варіант розв'язання проблеми ґрунтується на основі принципів відкритості, рівності можливостей, реалістичності Програми, дієвому та відповідальному підході до здійснення її заходів, а також безпосереднього залучення населення України до її виконання незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, віку, інвалідності, етнічного та соціального походження, громадянства, сімейного та майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак.

З метою раціонального використання ресурсів Програма передбачає концентрацію зусиль на таких пріоритетних завданнях:

формування української громадянської ідентичності - здійснення заходів, спрямованих на впровадження та утвердження суспільно-державних (національних) цінностей, розвиток громадянської ідентичності населення України;

військово-патріотичне виховання - здійснення заходів, спрямованих на формування у громадян готовності до захисту України, громадського сприяння безпеці та обороні України та підвищення престижу військової і спеціальної державної служби;

формування науково-методологічних і методичних засад національно-патріотичного виховання - здійснення заходів, спрямованих на розвиток цілісної загальнодержавної політики національно-патріотичного виховання;

підтримка та співпраця органів державної влади та органів місцевого самоврядування з інститутами громадянського суспільства щодо національно-патріотичного виховання.

Виконання пріоритетних завдань, визначених цією Програмою, здійснюється шляхом:

формування української громадянської ідентичності:

підвищення ролі української мови як національної цінності;

проведення інформаційно-просвітницької роботи з метою донесення до населення України, закордонних українців змісту (суті) українських суспільно-державних (національних) цінностей;

подолання постколоніальних та посттоталітарних деструктивних наслідків у свідомості населення України;

популяризації та збереження культурної спадщини та культурних цінностей України;

сприяння утвердженню сімейних цінностей та активного залучення сім'ї до процесу національно-патріотичного виховання;

подолання мовно-культурної меншовартості українців;

сприяння формуванню антикорупційної, політичної, правової, моральної та етичної форми суспільної свідомості;

запобігання проявам ксенофобії, українофобії, расової та етнічної нетерпимості в засобах масової інформації, інтернет-ресурсах, творах культури і мистецтва;

запобігання та профілактика негативних проявів поведінки, злочинності, наркоманії, алкоголізму серед дітей та молоді шляхом залучення дітей і молоді до участі в заходах і проектах з національно-патріотичного виховання;

забезпечення проведення заходів національно-патріотичного спрямування, в тому числі приурочених до державних свят;

залучення учасників та ветеранів антитерористичної операції та операції Об'єднаних сил до сфери національно-патріотичного виховання;

залучення населення тимчасово окупованих територій у Донецькій та Луганській областях, Автономної Республіки Крим та м. Севастополя, а також внутрішньо переміщених осіб до участі в заходах і проектах з національно-патріотичного виховання;

підвищення рівня знань про видатних осіб українського державотворення, борців за незалежність України;

поглиблення співпраці з представниками закордонних українців у сфері національно-патріотичного виховання, зокрема щодо збереження і популяризації української мови, культури, а також формування національної ідентичності;

підвищення активної участі громадян в освітянській, науковій, управлінській діяльності через призму державотворення та піднесення престижу України на світовому рівні;

залучення до системи національно-патріотичного виховання неформальних рухів молоді, зокрема футбольних вболівальників;

сприяння інформуванню про обов'язки і права громадянина для підвищення правової культури українського суспільства;

популяризації та збереження національного аудіовізуального продукту (національні фільми, кінохроніка, телепередачі, музичне відео тощо) національно-патріотичного, морально-духовного та науково-освітянського тематичного спрямування в Україні та світі;

військово-патріотичне виховання:

формування оборонної свідомості (готовність громадянина до захисту України) населення України;

популяризації і підвищення престижу військової та спеціальної державної служби;

розвитку військово-прикладного і службово-прикладного спорту, військової науково-технічної творчості та інновацій;

формування розуміння і підтримки населенням України державної політики у сфері євроатлантичної інтеграції та практичних кроків щодо зближення з НАТО, зберігаючи в основі українські національні цінності;

збільшення чисельності громадян (зокрема молоді), готових до виконання обов'язку із захисту незалежності та територіальної цілісності України, та набуття ними необхідних компетенцій із початкової військової підготовки;

активного залучення громадян (зокрема молоді) до громадського сприяння безпеці та обороні України та набуття необхідних компетентностей у сфері безпеки і оборони;

вшанування захисників України, які полягли в боротьбі за захист незалежності та територіальної цілісності України;

формування шанобливого ставлення до героїв боротьби Українського народу за здобуття незалежності України;

сприяння створенню та реалізації нової системи військово-патріотичного виховання та громадського сприяння безпеці та обороні України;

формування науково-методологічних і методичних засад національно-патріотичного виховання:

розроблення за участю наукових установ та представників інститутів громадянського суспільства методики, спрямованої на об'єднання суспільства навколо української державності та її майбутнього;

розроблення та впровадження стандартів, показників та критеріїв ефективності національно-патріотичного виховання;

підвищення рівня компетентностей осіб, які працюють у сфері національно-патріотичного виховання або долучаються до реалізації державної політики в зазначеній сфері;

впровадження системи підготовки та мотиваційних факторів для громадських активістів, які займаються питаннями національно-патріотичного виховання дітей та молоді;

розроблення рекомендацій щодо роботи центрів національно-патріотичного спрямування та інших організацій, що реалізують проекти (заходи) з національно-патріотичного виховання;

включення проблематики національно-патріотичного виховання до дослідницьких програм та планів наукових установ і закладів освіти;

сприяння розробленню та виконанню планів дій та програм з національно-патріотичного виховання органами державної влади та органами місцевого самоврядування разом з інститутами громадянського суспільства згідно з пріоритетними завданнями, визначеними цією Програмою;

проведення моніторингу діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інститутів громадянського суспільства у сфері національно-патріотичного виховання;

підтримка та співпраця органів державної влади та органів місцевого самоврядування з інститутами громадянського суспільства щодо національно-патріотичного виховання:

підтримки та інформування населення України про діяльність українських молодіжних громадських об'єднань, що заборонялися і переслідувалися окупаційними та радянським режимами, у тому числі українського пластового руху (Пласт) та скаутського руху, Спілки української молоді, що збереглися в закордонних українців та відновили свою діяльність в Україні із здобуттям незалежності;

залучення громадян із сформованою національною (громадянською) ідентичністю до діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування;

організації та проведення конкурсів з визначення проектів національно-патріотичного виховання, розроблених інститутами громадянського суспільства, для реалізації яких надається фінансова підтримка;

сприяння утворенню центрів національно-патріотичного виховання на базі діючої мережі закладів, у тому числі шляхом їх реорганізації, перепрофілювання з урахуванням потреб та фінансових можливостей регіонів;

координації діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування, закладів освіти, культури, інститутів громадянського суспільства, молодіжних центрів, центрів національно-патріотичного виховання;

розвитку напряму національно-патріотичного виховання у молодіжних центрах та закладах культури;

заснування на конкурсній основі премій для громадських активістів, які зробили вагомий внесок в утвердження громадянської ідентичності серед населення України на основі національних цінностей.

Виконання Програми передбачає здійснення комплексу експертно-аналітичних, організаційних і підсумкових оціночних заходів із застосуванням принципу забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків.

Організаційне забезпечення міжвідомчої співпраці щодо реалізації державної політики у сфері національно-патріотичного виховання здійснює Мінмолодьспорт.

Прогнозні обсяги та джерела фінансування Програми наведені у додатку 1.

Завдання і заходи

Завдання і заходи з виконання Програми, спрямовані на розв'язання проблем та досягнення мети Програми, наведені у додатку 2.

Очікувані результати, ефективність Програми

Виконання Програми дасть змогу:

сформувати цілісну загальнодержавну політику національно-патріотичного виховання в Україні;

збільшувати щороку на 0,5 відсотка рівень охоплення населення України заходами (проектами), які формують українську громадянську ідентичність на основі суспільно-державних (національних) цінностей (самобутність, воля, соборність, гідність);

збільшувати щороку на 0,2 відсотка рівень охоплення молоді заходами (проектами), що спрямовані на збільшення чисельності молоді, готової до виконання обов'язку із захисту незалежності та територіальної цілісності України;

збільшити чисельність населення України, охопленого проектами національно-патріотичного виховання, розробленими інститутами громадянського суспільства, для реалізації яких надається фінансова підтримка;

провадити активну діяльність українських молодіжних громадських об'єднань, що заборонялися і переслідувалися окупаційними та радянським режимами, у тому числі українського пластового руху (Пласт) та скаутського руху, Спілки української молоді, що збереглися в закордонних українців та відновили свою діяльність в Україні із здобуттям незалежності;

збільшити кількість осіб, що пройшли навчання з підготовки активістів, які займаються питаннями національно-патріотичного виховання дітей та молоді;

забезпечити функціонування центрів національно-патріотичного виховання;

створити моніторингову систему для визначення соціальної ефективності національно-патріотичного виховання.

Оцінка стану виконання Програми проводиться Мінмолодьспортом разом з науковими установами.

У разі потреби здійснюється перегляд запланованої діяльності, пошук та впровадження більш ефективних способів розв'язання проблеми.

Очікувані результати виконання Програми наведено у додатку 3.

Обсяги та джерела фінансування

Видатки на виконання Програми здійснюються за рахунок коштів державного і місцевих бюджетів та інших не заборонених законодавством джерел.

Орієнтовний обсяг фінансування Програми становить 324216,1 тис. гривень, у тому числі 122406,5 тис. гривень - за рахунок коштів державного бюджету, 189042,13 тис. гривень - за рахунок місцевих бюджетів, 12767,47 тис. гривень - за рахунок інших джерел.

Обсяг видатків, необхідних для виконання Програми, визначається щороку з урахуванням можливостей державного і місцевих бюджетів під час формування їх показників.

ПАСПОРТ
Державної цільової соціальної програми національно-патріотичного виховання на період до 2025 року

1. Концепція Програми схвалена розпорядженням Кабінету Міністрів України від 9 жовтня 2020 р. № 1233.

2. Програма затверджена постановою Кабінету Міністрів України від 30 червня 2021 р. № 673.

3. Державний замовник - Мінмолодьспорт.

4. Керівник Програми - Міністр молоді та спорту.

5. Виконавці заходів Програми - Мінмолодьспорт, Мінветеранів, Міноборони, Мінреінтеграції, Мін'юст, державна установа "Центр пробації" (за згодою), МКІП, МЗС, МОН, МВС, Український інститут національної пам'яті, Нацсоцслужба, Держкіно, обласні, Київська міська держадміністрації.

6. Строк виконання Програми - 2021-2025 роки.

7. Прогнозні обсяги та джерела фінансування

Джерела фінансування

Обсяг фінансування,
тис. гривень

У тому числі за роками

2021

2022

2023

2024

2025

Усього

324 216,1

58 581,75

60 102,02

64 481,25

68 278,86

72 772,21

ЗАВДАННЯ І ЗАХОДИ
з виконання Державної цільової соціальної програми національно-патріотичного виховання на період до 2025 року

ОЧІКУВАНІ РЕЗУЛЬТАТИ
виконання Державної цільової соціальної програми національно-патріотичного виховання на період до 2025 року

Найменування завдання

Одиниця виміру

Значення показника

усього

у тому числі за роками

2021

2022

2023

2024

2025

__________
Примітка:

ЗМІНИ,
що вносяться до постанов Кабінету Міністрів України

1. У Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті для здійснення заходів державної політики з питань молоді та державної підтримки молодіжних та дитячих громадських організацій, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 22 лютого 2012 р. № 116 (Офіційний вісник України, 2012р., № 15, ст. 542; 2016 р., № 21, ст. 828; 2018 р., № 23, ст. 783; 2020 р., № 64, ст. 2079):

1) абзац перший підпункту 3 пункту 3 викласти в такій редакції:

"3) виконання Державної цільової соціальної програми національно-патріотичного виховання на період до 2025 року, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 30 червня 2021 р. № 673, зокрема:";

2) в абзаці третьому пункту 5 слова і цифри " Стратегією національно-патріотичного виховання, затвердженою Указом Президента України від 18 травня 2019 р. № 286" замінити словами і цифрами "Державною цільовою соціальною програмою національно-патріотичного виховання на період до 2025 року, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 30 червня 2021 р. № 673".

2. У пункті 16 додатка до постанови Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2016 р. № 710 "Про ефективне використання бюджетних коштів" (Офіційний вісник України, 2016 р., № 83, ст. 2739; 2018 р., № 23, ст. 783; 2020 р., № 55, ст. 1725; 2021 р., № 5, ст. 267) слова і цифри "згідно з планом дій щодо реалізації Стратегії національно-патріотичного виховання дітей та молоді на 2017-2020 роки, затвердженим розпорядженням Кабінету Міністрів України від 18 жовтня 2017 р. № 743" замінити словами і цифрами "згідно з планом дій щодо реалізації Стратегії національно-патріотичного виховання на 2020-2025 роки, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 9 жовтня 2020 р. № 932 (Офіційний вісник України, 2020 р., № 84, ст. 2699)".

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження Державної цільової соціальної програми національно-патріотичного виховання на період до 2025 року та внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України

# data[].attributes.attachment_link.description
Про затвердження Державної цільової соціальної програми національно-патріотичного виховання на період до 2025 року та внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України Кабінет Міністрів України постановляє: 1. Затвердити Державну цільову соціальну програму національно-патріотичного виховання на період до 2025 року (далі - Програма), що додається. 2. Внести до постанов Кабінету Міністрів України зміни, що додаються.