# data[].attributes.body
-perustettu1946

-turvata maailman rauha ja turvallisuus

-pyrkii ehkäisemään konflikteja esim. talouspakotteilla tai sotilaallisella avustuksellla

- 5 varsinaista jäsentä (Britannia, Kiina, Ranska, Venäjä, USA)

-10 kiertävää jäsentä, jotka vaihtuvat vuosittain

-Veto-oikeus oikeuttaa pätöksen kumoamista (varsinaisilla jäsenillä)

# data[].attributes.body
-Käynnistynyt joulukuussa 2008, pidennetty joulukuun 2016 asti

-EU:n ensimmäinen merellä toteutettu kriisinhallintaoperaatio

-Pyrkii merirosvouden lopettamiseen ja ennaltaehkäisemiseen

-Humanitaariset avut, ja pääasiassahumanitaaristen kuljetusten suojaus

-Operaation vahvuus noin 1500 hlö

# data[].attributes.body
Eu kriisinhallintajoukot (YTPP) koostuvat kahedesta osastosta - sotilaallisesta- ja siivilihallinanjoukoista. Ne toimivat unionin sisällä ja ulkopuolella huolehtiakseen rauhanturvaamisesta, konfliktinestosta ja kansainvälisestä turvallisuudesta. Nämä joukot tarjoavat humanitaarista-apua, kehitys- ja kauppapoliittista apua sekä siviili- ja sotilaallista kriisinhallinta apua, kriisin syntyessä.

Nopean toiminnan joukkojen tarkoitus on päästä nopeasti kriisi alueella (60pvä) ja taata siviilien turvallisuus ja auttaa välittömässä hädässä olevia. Jos kriisi ei vaadi välitöntä sotilaallista apua, voi EU tarjota poliisi, asiantuntija ja rahallista apua. Näillä pyritään välttämään mahdolliset kriisi tilanteet ja ennaltaehkäisemään näitä.

# data[].attributes.body
Kriisitilanteella tarkoitetaan esim. konfliktia kahden tai useamman valtion välillä (esim. Jugoslavian hajoaminen). Kun valtion tilannetta harkitaan kriisitilanteena, EU:n kriisinhallintajoukot yrittävät koordinoida ja sopia tilanteen tarjoamalla mm. humanitaarisia apuja, diplomaattisia toimia, kehitysyhteistyötä, sekä siviili- ja sotilaallista kriisihallintaa.

Kriisihallinta on siis konfliktien ratkomista ja ennaltaehkäisyä, sekä kriisitilanteiden jälkihoitoa. RAUHA MAAHAN

Humanitaarinen apu: puolueetonta avustustoimintaa- tarkoituksena lievittää hädästä kärsivien tuskaa

# data[].attributes.body
http://formin.finland.fi/public/default.aspx?contentid=70031

http://www.eurooppatiedotus.fi/public/default.aspx?contentid=268888&contentlan=1&culture=fi-FI#.VT8z52jjHMI

http://www.kadettikunta.fi/turvallisuus/eu/nopean_toimj.htm

http://www.siviilikriisinhallinta.org/?section=2&page=11

Forum: Eurooppalaisuus ja Euroopan unioni

http://eunavfor.eu/

http://www.avunkasvot.org/mita-on-humanitaarinen-apu

# data[].attributes.attachment_link.description
Osallistuminen kansainväliseen kriisinhallintaan on keskeinen osa Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa. Sen tavoitteena on edistää kohdealueiden rauhaa, vakautta ja kehitystä.

# data[].attributes.body
EU:n sotilaallinen kriisinhallinnan kehittäminen sai alkunsa 1990-luvun Länsi-Balkanin kriiseistä. Tuolloin Unionilla ei vielä ollut riittävää kykyä toimia kriisien ennaltaehkäisemiseksi ja konfliktien ratkaisemiseksi.

Vuonna 1999 Helsingissä pidetyssä kokouksessa hyväksyttiin suunnitelma EU:n omista kriisinhallintajoukoista, joiden vahvuudeksi suunniteltiin noin 60 000 sotilasta. Näihin joukkoihin kukin jäsenmaa asettaa osastoja omien voimavarojensa mukaan. Tavoitteena on, että joukot olisivat kriisi alueella 60 päivässä, vuoden ajan ja olisivat sotilaallisesti omavaraisia.

EU:n kriisinhallinta aloitti toimintansa vuonna 2003, kun ensimmäinen kriisinhallintaoperaatio, poliisioperaatio suoritettiin Bosnia-Hertsegovinassa (EUPM) samana vuonna tammikuussa.

Kriisihallintakulttuuri aloitti toimintansa vuonna 2004, jolla pyritään lisäämään mm. jäsenmaissa kriisinhallintaa tekemisiin joutuviin ihmisten tietämystä EU:sta ja sen toimitavoista.