# data[].attributes.body
Lydia Koidula oli Eesti esimene naisluuletaja. Ta oli Jannseni tütar ja tema aitas kaasa esimese laulupeoga.

# data[].attributes.body
Juhiks oli Carl Robert Jakobson.

# data[].attributes.body
Juhiks oli Jakob Hurt

# data[].attributes.body
Rahvuslik liikumine jagunes kaheks,

# data[].attributes.body
Jannsen korraldas aastal 1869 esimese üldaulupeo Tartus. Sellest sai ärkamisaja tippsündmus.

# data[].attributes.body
Ta hakkas aastsl 1857 välja andma ajalehte Perno Postimees, mis oli esimest korda pöördus eestlaste poole kui "eesti rahvas"

# data[].attributes.body
Tema avaldas aastatel 1857- 1861 eepose "Kalevipoeg" millest sai Eesti rahvuseepos

# data[].attributes.body
Estofiilid ehk Eesti kultuurist huvitatud inimesed. Peamiselt baltisakslased.

# data[].attributes.body
Esimene eestlasest haritlane oli Kristjan Jaak Peterson. Ta suri noorelt.

# data[].attributes.body
Üle Euroopa hakkas tekkima rahvusluse ülestõus ja eestlased soovisid seda ka.

# data[].attributes.body
Eestlased hakkasid saama ülikooli haridust.

# data[].attributes.body
Eestlased vabanesid pärisorjusest

# data[].attributes.body
Eeldusteks olid:

# data[].attributes.body
Rahvuslik ärkamisaeg tähendab aega, kus tekkis Eestlastel rahvustunne.
See algas 1850ndatel ja oli oma tipus läbi 1860-1870ndate.