# data[].attributes.headline
Tiktok-haasteet puhuttavat taas. Tämä tuo jälleen esiin somekasvatuksen haasteet. Algoritmitkin vaikuttavat asiaan, olen 22v ja en ole ikinä saanut tälläisiä haasteita "fypille" eli tiktokin etusivulleni. Näen videoita kissoista, pastan keittämisestä ja kylpyhuoneremonteista. Sen sijaan alakoululaisten tiktokit ovat täynnä artikkelissa mainittua sisältöä, joskus pahempiakin asioita. Jopa vanhemman tiktokkiä käyttävän perheenjäsenen on siis hankala tietää, mitä sisältöä siellä leviää. 

# data[].attributes.subject
Tiktok-haasteet puhuttavat taas. Tämä tuo jälleen esiin somekasvatuksen haasteet. Algoritmitkin vaikuttavat asiaan, olen 22v ja en ole ikinä saanut tälläisiä haasteita "fypille" eli tiktokin etusivulleni. Näen videoita kissoista, pastan keittämisestä ja kylpyhuoneremonteista. Sen sijaan alakoululaisten tiktokit ovat täynnä artikkelissa mainittua sisältöä, joskus pahempiakin asioita. Jopa vanhemman tiktokkiä käyttävän perheenjäsenen on siis hankala tietää, mitä sisältöä siellä leviää. 

# data[].attributes.attachment_link.title
Tiktokin sisältö voi olla aikuisellekin rankkaa katsottavaa – koululaiset uskovat, että vaarallisia haasteita tehdään ryhmäpaineen takia

# data[].attributes.attachment_link.description
Sosiaalisen median sovellus Tiktokisssa leviävät vaaralliset haasteet herättävät huolta. Kouluja kiertävä somepoliisi kannustaa vanhempia juttelemaan lasten kanssa, mitä somessa voi tulla vastaan.

# data[].attributes.headline
Suuri someyleisö voi kuitenkin johtaa myös kiusaamiseen, maalittamiseen ja seksuaaliseen ahdisteluun. Erityisesti naisvaikuttajien kohdalla kyse voi olla halusta hiljentää tai pelotella. Paljonkohan Sanna Marinille lähetetään kikkelikuvia?

# data[].attributes.subject
Suuri someyleisö voi kuitenkin johtaa myös kiusaamiseen, maalittamiseen ja seksuaaliseen ahdisteluun. Erityisesti naisvaikuttajien kohdalla kyse voi olla halusta hiljentää tai pelotella. Paljonkohan Sanna Marinille lähetetään kikkelikuvia?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pitäisi olla jo itsestäänselvyys, että naisen pukeutuminen minihameeseen ei ole kutsu raiskata. Mainostuotantoyhtiön osakas, lauluopettaja ja bloggaaja Laura Puntilan maailmassa seuraava askel olisi, että naisen puhe seksuaalisesta halusta tai blogikirjoitus BJ-päivästä eli suihinottopäivästä ei olisi kutsu lähettää alapääkuvia.

- Mutta maailma ei ole vielä valmis. Olen kuullut, että en voi olla esimerkiksi pätevä esihenkilö, jos kirjoitan naisen orgasmista. Olisi laitettava tissit piiloon ja käyttäydyttävä.

Puntila kirjoittaa blogissaan avoimesti seksuaalisuudesta ja parisuhdeasioista. Hän ihmettelee, miksi nainen ei voisi 2020-luvulla puhua seksistä niin kuin siitä, mitä maitoa ihminen haluaa kahviinsa. Pukeutua yhtä lailla verkkareihin kuin korkkareihin ja silti välttyä häirinnältä tai tyrkyksi leimautumiselta.

- Miksi Teuvo Hakkarainen voi esiintyä ilman paitaa, Trump-lippis päässä ja olla vakuuttava, mutta paljastavasti pukeutuva nainen ei olekaan vakavasti otettava?

Puntila saa säännöllisesti dickpicejä ja suorasukaisia ehdotuksia bloginsa (siirryt toiseen palveluun) ja Instagram-tilinsä kautta. Joku tyytyisi poistamaan saamansa kikkelikuvan ja estämään viestin lähettäjän some-kanavallaan, mutta Puntila on halunnut keskustella kuvien lähettäjien kanssa.

Hän yritti herätellä eräänkin alapääkuvan lähettäjän miettimään, toimiiko viestittely ja saako sillä oikeasti naisen lähtemään vaikkapa kahville, parisuhteeseen ja kasvattamaan perhettä yhdessä.

- Luulisi, että jos on lähettänyt 200 dickpiciä ja kukaan ei ole vielä lähtenyt edes kahville, heräisi epäilys, toimiiko tämä.

Laura Puntila kirjoittaa blogia, jossa pohtii avoimesti esimerkiksi parisuhteita ja seksuaalisuutta. Puntila herättelee keskustelua siitä, miksi näistä aiheista kirjoittava nainen saa asiattomia ehdotteluviestejä ja alapääkuvia.

Puntila osoittelee käsillään suurieleisesti kehonsa eri kohtia ja tehostaa sanottavaansa.

- Vaikka olisi hieno elin kuvassa, ei sillä saa vastavuoroisesti minulta kuvaa rinnoista tai alapäästä.

Kun intialaismies lähetti ensimmäisenä viestinään kuvan rinnoista ja kyseli millaiset rinnat Puntilalla on, hän kertoi, että erilaiset kuin saamassaan kuvassa: keskustelu johti pohtimaan suomalaista saunakulttuuria ja sitä, että suomalaiset ovat tottuneet näkemään toisia alasti.

Mies keskusteli aikansa suhteellisen asiallisesti, mutta viestittely päättyi Puntilan harmiksi siihen, mikä on tullut keskustelunavauksena jo tuskastuttavan tutuksi.

- Sitten häneltäkin tuli se kikkelikuva.

Oma lukunsa ovat ne blogin lukijat ja some-seuraajat, joiden mielestä naisen pitää olla tyytyväinen, jos herättää kenenkään kaksilahkeisen mielenkiintoa. Tai joiden mielestä miesvaltaiseen ammattiin tai miesenemmistöiseen bändiin hakeutuminen tarkoittaa, että nainen altistaa itseään tahallaan häirinnälle.

- Bändiini on valittu jäsenet soittotaidon, eikä sukupuolen mukaan. He ovat minulle kuin perhettä: he eivät käyttäydy epäasiallisesti minua kohtaan.

Maailmanlaajuinen #metoo-kampanja on nostanut viime vuosina myös Suomessa esiin elokuvan ja musiikin tekijöiden seksuaalista häirintää. Heinäkuussa anonyymi Punkstoo-niminen Instagram-tili jakoi kokemuksia punk-piirien ahdistelusta ja väkivallasta.

Keskustelulle ei näy loppua.

Miesten kokemasta häirinnästä puhutaan vielä vähän

Puntilan mielestä myös muut sukupuoli-identiteetit kuin naiseus tungetaan ahtaaseen muottiin. Hän haluaa ravistella ajatusmalleja, jotka saavat ihmiset lokeroimaan toisiaan ja päättelemään, että ulkoiset ominaisuudet tai sukupuoli määrittävät sen, miten kukin saa pukeutua, kirjoittaa tai käyttäytyä.

Hän muistuttaa, että moni asenne on kulttuurin tai uskonnon meihin valamaa, joten jonkun elämäntavasta ärsyyntyminen tai raivostuminen voi nousta tiedostamattomastakin ajattelutavasta, alitajunnastakin.

Mutta voiko nainen puhua myös miesten tai muunsukupuolisten tasa-arvon puolesta? Vai onko jopa niin, että naiset tarvitaan puhumaan ilmiöstä, joka on leimattu setämiesten ilmiöksi, johon myös muut sukupuolet syyllistyvät.

- Siitä ei puhuta vielä tarpeeksi, että miehetkin kärsivät häirinnästä, koska miehenhän kuuluu haluta. Jos rokkarimieheen tartutaan kesken keikan, hän tuskin edes kertoo siitä kenellekään.

Puntilalle on kuitenkin huomautettu, että ei voi väittää olevansa yhtä aikaa kainalokarvafeministi ja ajaa miestenkin tasa-arvoa.

Suurin osa bloggaajan saamista ehdottelu- ja häirintäviesteistä on miehiltä. Naiset lähestyvät hillitymmin ja heidän viestittelynsä loppuu ei-sanaan.

Miehelle ei on edelleen ehkä, sanoo Puntila. Se on pelottavaakin. Armeijan käynyt bloggaaja on miettinyt, onko kohde tai saalis sitä kiinnostavampi, mitä haastavampi taistelu siitä käydään. On niitäkin, jotka jatkavat viestittelyä vuosikausia, vaikka eivät saa vastakaikua.

Onko seksistä puhuva nainen tyhmä?

33-vuotias Laura Puntila on opiskellut neljä eri korkeakoulututkintoa, voittanut useita kansainvälisiä tunnustuksia maskeerauksistaan, saanut juuri taideapurahan ja kertoo, että jo alakoulussa huomattiin hänen nopea oppimiskykynsä ja älynsä.

Silti palauteviesteissä häntä saatetaan haukkua tyhmäksi - sanoilla, joita Puntila ei halua toistaa.

Pitääkö ihmisen kutistaa tai peittää itseään, että mahtuisi muottiin, vaikka työskentelee kauniita kuvia ja persoonallisia ihmisiä vilisevällä mainosalalla?

Puntilan silmiin syttyy innostus.

- Pienennän itseäni koko ajan, koska koen olevani monelle liikaa. Se prosessi on koko ajan kesken. Onneksi olen vain puolitoista metriä pitkä, ehkä se sitten auttaa asiassa.

Työssään Puntila haluaa olla ystävällinen ja kiinnostunut tekeillä olevasta asiasta. Moni yhteistyökumppani on luullut, että asiakkaaseen keskittynyt ja iloinen nainen flirttailee heille.

- Sitten tulee jo viesti, että tulen sua kohta panemaan.

Kun hän kirjoitti ja julkaisi kuvakaappauksia yhteistyökumppaneidensa epäammattimaisista yhteydenotoista, useampikin heistä pyysi anteeksi.

Silloin teksti aiheutti juuri sen, mitä pitikin. Suurin tavoite on saada ihmiset miettimään omaa maailmankuvaansa tai omaa käytöstään uudelta näkökannalta.

Blogikirjoituksista myös kiitosta ja luennointipyyntöjä

Käsitys omista kokemuksista jäsentyy koko ajan. Viimeksi niin kävi alkuvuodesta, kun Puntila kutsuttiin Tallinnan yliopistoon luennoimaan naiseudesta, tasa-arvosta ja markkinointialalla toimimisesta naisena.

Ei kuitenkaan ole mikään itsestäänselvyys, että mainostoimiston studiolla istuu kahvimuki kädessään hymyilevä nainen, joka puhuu yhtä luontevasti asuntosijoittamisesta, yrittäjyydestä ja intohimoisesta suhteestaan elämään.

Herännäis-kristillinen puoli suvusta olisi istuttanut Puntilan jatkumoon, jonka mukaan rippikoulu käydään tietyssä paikassa ja tavoitteena siellä on löytää tuleva aviomies. Nuori nainen päätti toisin. Uskonnon ja parisuhteen yhteyttä käsittelevien tekstien jälkeen Puntila päätyi välirikkoon joidenkin läheistensä kanssa.

Miksi sitten kirjoittaa aiheista, jotka tuovat palauteryöppyjä? Koska tulee myös niitä viestejä, joissa kerrotaan, miten blogikirjoitukset ovat saaneet lukijan muuttamaan elämäänsä.

- Joku on hakeutunut pariterapiaan tai irtisanoutunut töistään, joku taas lähtenyt väkivaltaisesta parisuhteesta tai toteuttanut unelmiaan.

Ne viestit auttavat unohtamaan ne toiset, joissa sanotaan, että kirjoittajalla on huomionhakuinen persoonallisuushäiriö tai että hän on vitun leuhka huora.
Lue myös: Moni homomies on turtunut kalukuvien virtaan, mutta Eino Nurmiston herätti metoo-liike - nyt hän haluaa kunnon käytöstavat homojen deittikulttuuriin "Tytöille on hyvä kertoa, miten luonto toimii" - Maria Tolppanen kehottaa nuoria miettimään pukeutumista ahdistelun estämiseksi, SDP:n puoluekollegat tuomitsevat Punkstoo paisui musiikkialalla jopa koronaa suuremmaksi keskusteluksi - kysyimme, miten keikkapaikat aikovat kitkeä häirintää ja ahdistelua

# data[].attributes.attachment_link.title
Laura Puntila, 33, bloggaa seksistä avoimesti, vaikka kirjoitusten jälkeen alkaa pommitus alapääkuvilla ja paheksunta

# data[].attributes.attachment_link.description
Pitäisi olla jo itsestäänselvyys, että naisen pukeutuminen minihameeseen ei ole kutsu raiskata. Mainostuotantoyhtiön osakas, lauluopettaja ja bloggaaja Laura Puntilan maailmassa seuraava askel olisi, että naisen puhe seksuaalisesta halusta tai blogikirjoitus BJ-päivästä eli suihinottopäivästä ei olisi kutsu lähettää alapääkuvia. - Mutta maailma ei ole vielä valmis.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tiktokiin on helppo rakastua, koska se tietää minun haluavan tuorepastaa ennen kuin olen edes tajunnut sitä. Se on mahdollista, koska Tiktok on rakennettu suosittelualgoritminsa ympärille, kirjoittaa taloustoimittaja Salla Varpula.

Tämä algoritmi tuntee minut pelottavan hyvin.

Olin käyttänyt videosovellus Tiktokia pari kuukautta, kun vastaan tuli video, joka oli kuin räätälöity minulle. Siinä vitsailtiin sille, miten ihmiset pukeutuvat kotikaupungissani Kauniaisissa.

En ollut kertonut Tiktokille, mistä olen kotoisin. Se ei ole tarpeen: sovellus osaa yhdistää pisteet ihan itsekin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Analyysi | Tiktokin videovirtaan ilmestyi video, joka tiesi minusta pelottavan paljon. Mikä tekee sovelluksen algoritmista niin hyvän?

# data[].attributes.attachment_link.description
Tiktokiin on helppo rakastua, koska se tietää minun haluavan tuorepastaa ennen kuin olen edes tajunnut sitä. Se on mahdollista, koska Tiktok on rakennettu suosittelualgoritminsa ympärille, kirjoittaa taloustoimittaja Salla Varpula. Tämä algoritmi tuntee minut pelottavan hyvin. Olin käyttänyt videosovellus Tiktokia pari kuukautta, kun vastaan tuli video, joka oli kuin räätälöity minulle.

# data[].attributes.headline
" Laki ja oikeus -puolue on pitkään väittänyt, että ulkomaiset mediatoimijat vääristävät julkista keskustelua Puolassa tavalla, joka vahingoittaa maan etuja."

# data[].attributes.subject
" Laki ja oikeus -puolue on pitkään väittänyt, että ulkomaiset mediatoimijat vääristävät julkista keskustelua Puolassa tavalla, joka vahingoittaa maan etuja."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pääministeripuolue on pitkään väittänyt, että ulkomaiset mediatoimijat vääristävät julkista keskustelua Puolassa tavalla, joka vahingoittaa maan etuja.

Puolassa tuhannet ihmiset osoittivat tiistaina mieltään vapaan median puolesta. Mielenosoituksia järjestettiin maan pääkaupungin Varsovan lisäksi 80 kaupungissa.

Protestien taustalla vaikuttaa suunniteltu lainsäädäntö, joka voisi sulkea maan yhdysvaltalaisomisteiden uutiskanavan. Mielenosoituksista uutisoi muun muassa uutistoimisto Reuters.

Maan parlamentin on määrä äänestää lainsäädännöstä keskiviikkona. Äänestys koskee Puolan tiedostusvälineiden ulkomaalaisomistusta koskevien sääntöjen tiukentamista.

"Haluaisimmeko, että puolalainen media hankitaan ilman sääntöjä keneltä tahansa ympäri maailmaa ilman esteitä?" Puolan pääministeri Mateusz Morawiecki kysyi Reutersin mukaan toimittajilta aiemmin.

Morawieckin edustama oikeistopopulistinen Laki ja oikeus -puolue on pitkään väittänyt, että ulkomaiset mediatoimijat vääristävät julkista keskustelua Puolassa tavalla, joka vahingoittaa maan etuja.

Puolueen mukaan se haluaa estää Kiinan ja Venäjän kaltaisia valtioita ottamasta puolalaisia tiedotusvälineitä haltuunsa, mutta kriitikoiden mukaan puolue pyrkii kuitenkin itse vaientamaan maan suosituimman uutiskanavan TVN24:n. Kanava on yhdysvaltalaisomisteinen, ja sen toimilupa vanhenee syyskuun lopulla.

Reutersin mukaan lakimuutosta vastustavat katsovat, että mikäli TVN24 menettää lopullisesti lisenssinsä toimia Puolassa, sananvapaus ja demokratian tila heikentyvät maassa.

Kriitikkojen mukaan Puolan hallitus on omaksumassa taktiikan, jota pääministeripuolueen läheinen liittolainen, Unkarin pääministeri Viktor Orbán on käyttänyt viime vuosina omassa maassaan.

Unkarin julkiset yleisradioyhtiöt ovat valtaosin hallinnon kontrollin alaisia, ja useita tiedotusvälineitä on lakkautettu. Laki ja oikeus -puolueen tultua valtaan monet kriitikot ovat katsoneet myös Puolan julkisesta yleisradioyhtiöstä tulleen maan hallinnon äänitorvi.

Reutersin mukaan toteutuessaan Puolan uusi lainsäädäntö uhkaa heikentää myös maan suhteita Yhdysvaltoihin ja Euroopan unioniin. Puola on viime aikoina joutunut törmäyskurssille EU:n kanssa tiettyjen oikeusvaltioperiaatteiden kanssa. Esimerkiksi Puolan tuomioistuinten riippumattomuus on jo pitkään ollut Euroopan komission huolen kohteena.

# data[].attributes.attachment_link.title
Puola | Puolassa äänestetään keskiviikkona laista, joka rajoittaisi ulkomaalaisomisteisten medioiden toimintaa maassa

# data[].attributes.attachment_link.description
Pääministeripuolue on pitkään väittänyt, että ulkomaiset mediatoimijat vääristävät julkista keskustelua Puolassa tavalla, joka vahingoittaa maan etuja. Puolassa tuhannet ihmiset osoittivat tiistaina mieltään vapaan median puolesta. Mielenosoituksia järjestettiin maan pääkaupungin Varsovan lisäksi 80 kaupungissa. Protestien taustalla vaikuttaa suunniteltu lainsäädäntö, joka voisi sulkea maan yhdysvaltalais­­omisteiden uutiskanavan. Mielenosoituksista uutisoi muun muassa uutistoimisto Reuters.

# data[].attributes.headline
Medialukutaidon parantaminen on tärkeää kaikissa ikäluokissa ja tähän tarpeeseen ollaan herätty mm. kirjastoissa. 

# data[].attributes.subject
Medialukutaidon parantaminen on tärkeää kaikissa ikäluokissa ja tähän tarpeeseen ollaan herätty mm. kirjastoissa. 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mediataitoviikko on mediakasvatuksen teemaviikko, jonka tavoitteena on kehittää lasten, nuorten ja aikuisten mediataitoja sekä vahvistaa aikuisten valmiuksia mediakasvatukseen. Mediataitoviikko järjestetään 8.-12. helmikuuta 2021.

Helmet-kirjastot opastavat Mediataitoviikolla yleisöä lähdekriittiseen medialukutaitoon. Helsingin kaupunginkirjasto esittää kolme tunnin mittaista suoraa nettilähetystä. Niissä käsitellään muun muassa valeuutisia ja nettitrollaamista.

Striimit on suunnattu yläasteikäisille ja sitä vanhemmille ja niitä voi seurata vaikkapa osana koulupäivää. Lähetykset voi katsoa myös tallenteena mediataitoviikon ja sitä seuraavan viikon aikana. Lähetykset juontaa Heikki Marjomaa.

Espoon kaupunginkirjasto järjestää yhdessä Enter ry:n kanssa kaikille avoimia etätietoiskuja. Aiheina ovat esimerkiksi tietoturva netissä ja hymiöiden tulkinta.

Vantaan kaupunginkirjasto järjestää viikolla peliaiheista ohjelmaa ja tarjoaa koulujen käyttöön ladattavia opiskelumateriaaleja pelilukutaidosta ja pelien historiasta. Katso kaikki pelikasvatuksen opiskelumateriaalit kirjasto.one-sivustolta.

Mediataitoviikon ohjelma Helmet-tapahtumakalenterissa

# data[].attributes.attachment_link.description
Mediataitoviikko on mediakasvatuksen teemaviikko, jonka tavoitteena on kehittää lasten, nuorten ja aikuisten mediataitoja sekä vahvistaa aikuisten valmiuksia mediakasvatukseen. Mediataitoviikko järjestetään 8.-12. helmikuuta 2021. Helmet-kirjastot opastavat Mediataitoviikolla yleisöä lähdekriittiseen medialukutaitoon. Helsingin kaupunginkirjasto esittää kolme tunnin mittaista suoraa nettilähetystä. Niissä käsitellään muun muassa valeuutisia ja nettitrollaamista.

# data[].attributes.headline
Vastakkainasettelut hyödyntävät kuitenkin myös poliitikkoja, koska kohuista saa näkyvyyttä. Rasistinen kannanotto näyttäytyy tietyissä piireissä suomalaisuuden puolustamisena, joten tälläisiä kannanottoja kannattaa päästää ilmoille. Jopa tuomiot kiihottamisesta kansanryhmää vastaan ollaan nähty sananvapauden marttyyriksi joutumisena. 

# data[].attributes.subject
Vastakkainasettelut hyödyntävät kuitenkin myös poliitikkoja, koska kohuista saa näkyvyyttä. Rasistinen kannanotto näyttäytyy tietyissä piireissä suomalaisuuden puolustamisena, joten tälläisiä kannanottoja kannattaa päästää ilmoille. Jopa tuomiot kiihottamisesta kansanryhmää vastaan ollaan nähty sananvapauden marttyyriksi joutumisena. 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vihapuheen yleistyminen on herättänyt huolta päättäjissä ja kansalaisissa. Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission ECRI:n (2016) määritelmän mukaan vihapuhe kattaa hyvin laajasti erilaisia vakavan uhkailun ja häirinnän muotoja, joilla loukataan toisia ulkonäön, kielen, uskonnollisen vakaumuksen, kansallisen tai etnisen taustan, iän, vammaisuuden, sukupuolen tai seksuaalisen suuntautumisen perusteella. Näin ollen viha ottaa dynaamisesti eri muotoja yhteiskunnassa. Vihapuheen lähtökohtana on usein yhteiskunnallisiin jakoihin, ryhmäjäsenyyksiin ja ihmisten identiteetteihin liittyvät tekijät, ja se voi kohdistua sekä yksittäisiin ihmisiin että kokonaisiin sosiaalisiin ryhmiin.

Vaikka yhteiskunnallinen viha tunnetaan ilmiönä eri yhteiskunnallisista tilanteista historiallisesti, avoimet vihan ilmaukset ovat olleet yhä useammin esillä 2010-luvulla. Tämä on liitettävissä paitsi kasvaneisiin yhteiskunnallisiin jännitteisiin myös viestintäkulttuurin muutokseen, jota edesauttoi Internetin ja myöhemmin sosiaalisen median käytön voimakas lisääntyminen 2000-luvulla.

Määrittelemme päätöksentekoon vaikuttamaan pyrkivän vihan sellaiseksi yksilöön kohdistuvaksi vihapuheeksi, jonka tarkoitus on vaientaa päätöksentekijöiden, asiantuntijoiden ja median käymää yhteiskunnallista keskustelua tai ohjata heidän toimintaansa. Vihan, uhkailun ja häirinnän vaikutusta kansanedustajiin, media-alan ammattilaisiin ja tutkijoihin ei ole vielä tarkemmin tutkittu, vaikka joitain selvityshankkeita on toteutettu. Yhteiskunnallisesti onkin tärkeä saada uutta tietoa ilmiön laajuudesta ja sen mahdollisista vaikutuksista päätöksentekoon ja julkiseen keskusteluun sekä löytää oikeudellisia keinoja päätöksentekoon vaikuttamaan pyrkivän vihapuheen minimoimiseksi.

Tavoite ja tehtävät

Hankkeessa tutkitaan yhteiskunnalliseen päätöksentekoon vaikuttamaan pyrkivää vihapuhetta yhteiskunnallisesta ja oikeudellisesta näkökulmasta. Oikeustieteellinen osa tehdään pääosin perinteisen lainopin menetelmällä, mutta selvitystä tehtäessä hyödynnetään myös empiirisen tutkimuksen menetelmiä. Yhteiskuntatieteellisessä osuudessa kerätään kyselyaineisto media-alan ammattilaisilta, tutkijoilta ja kansanedustajilta, jotka altistuvat mahdollisesti työssään päätöksentekoon vaikuttamaan pyrkivälle vihapuheelle:

Hankkeessa pyritään selvittämään seuraavia asioita:

1) ILMIÖ: Kuinka yleistä päätöksentekoon vaikuttamaan pyrkivää vihapuhe on ja mitä muotoja se ottaa?

2) VAIKUTUKSET: Vaikuttaako vihapuhe ja häirintä kansanedustajien, media-alan ammattilaisten ja tutkijoiden toimintaan? Eli onko vihapuhe tai pelko sen kohteeksi joutumisesta vaikuttanut toimijoiden päätöksiin tai halukkuuteen tuoda näkemyksiään esiin julkisessa keskustelussa?

3) KOHTEET: Onko media-alan ammattilaisten, tutkijoiden ja kansanedustajien joukossa erityisiä ryhmiä, jotka ovat toisia useammin vihan ja häirinnän kohteena? Erityisryhmien tunnistaminen on tärkeää, jos halutaan estää vihan ja häirinnän negatiiviset vaikutukset.

4) SÄÄNTELY: Millainen vihapuhe on rangaistavaa ja miten vedetään raja rangaistavan ja muun vihapuheen välille? Miten lainsäädäntöä tai esitutkintaa, syyttämiskäytäntöä ja oikeuskäytäntöä voitaisiin kehittää vihapuheen ehkäisemiseksi? Miten työnantajan tulee ottaa huomioon työntekijän mahdollinen vihapuheen kohteeksi joutumisen riski ennakollisissa työturvallisuusuhkien selvittämisessä ja arvioinnissa? Millaisiin toimenpiteisiin työnantajalla on velvollisuus ryhtyä työntekijän kohdatessa vihapuhetta työssä tai työtehtäviin liittyen?

Vaikuttavuus

Hankkeessa tuotetaan ja analysoidaan erilaisia toimintasuosituksia, joiden avulla yhteiskunnan demokraattista toimintaa voidaan suojata lisääntyvän vihapuheen mahdollisilta vaikutuksilta. Toimintasuosituksissa hyödynnetään ja kootaan yhteen hankkeessa analysoituja tekijöitä sekä pohditaan näyttöön perustuen mahdollisia vihapuhetta ehkäiseviä keinoja. Lisäksi esitämme ratkaisuja ja suosituksia lainsäädännön kehittämiseksi. Tarkasteluun otetaan myös muut kuin oikeudelliset keinot (koulutus, tiedotus, alan isojen toimijoiden itsesääntely sekä mahdolliset tekniset työkalut).

Tutkimushanke tuottaa uutta ja ajankohtaista tietoa, jonka avulla voidaan suunnitella keinoja, toimintatapoja, suosituksia viranomaisille, media-alan ammattilaisille, poliitikoille ja muille yhteiskunnallisille toimijoille. Tutkimus tuottaa lisäksi tietoa eri julkishallinnon toimijoille ja työnantajille esimerkiksi yliopistoissa ja media-alalla. Tietoa voidaan käyttää työntekijöiden tukemiseen ja erilaisiin toimenpiteisiin, joilla voidaan ehkäistä yhteiskunnan päätöksentekoon vaikuttamaan pyrkivää vihapuhetta ja minimoida sen vaikutuksia.

Rahoittaja

Helsingin Sanomain Säätiö
Tietosuojailmoitus suomeksi Privacy policy in English Dataskyddsmeddelande på svenska

# data[].attributes.attachment_link.title
Esittely | Viha ja julkisuus | Tampereen korkeakouluyhteisö

# data[].attributes.attachment_link.description
Vihapuheen yleistyminen on herättänyt huolta päättäjissä ja kansalaisissa. Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission ECRI:n (2016) määritelmän mukaan vihapuhe kattaa hyvin laajasti erilaisia vakavan uhkailun ja häirinnän muotoja, joilla loukataan toisia ulkonäön, kielen, uskonnollisen vakaumuksen, kansallisen tai etnisen taustan, iän, vammaisuuden, sukupuolen tai seksuaalisen suuntautumisen perusteella. Näin ollen viha ottaa dynaamisesti eri muotoja yhteiskunnassa.

# data[].attributes.headline
Lähteet, kirjat: Jose van Dijck, The Culture of Connectivity : A Critical History of Social Media (2013). Tim Highfield, Social Media and Everyday Politics (2016). 

# data[].attributes.subject
Lähteet, kirjat: Jose van Dijck, The Culture of Connectivity : A Critical History of Social Media (2013). Tim Highfield, Social Media and Everyday Politics (2016). 

# data[].attributes.headline
Lähteet, luennot: Nelimarkka ja Grön, luento 3.  Grön, luento 4. Laaksonen, luento 5. Eranti, luento 6. 

# data[].attributes.subject
Lähteet, luennot: Nelimarkka ja Grön, luento 3.  Grön, luento 4. Laaksonen, luento 5. Eranti, luento 6. 

# data[].attributes.headline
Laaksosen luento kiteytyi ymmärrykseen viestinnän kontekstista. Mielestäni tämä ymmärtämättömyys on jopa uhka demokratialle, oli kyse sitten huonosti järjestetystä julkisuuden henkilön viestinnästä, vealeuutisista, kuplaantumisesta tai jostain muusta lieveilmiöstä. Mediakasvatuksen taso paranee koko ajan Suomessa, mutta valitettavasti demokratian vaihtelevan tilanteen ja koulutukseen panostamisen taso vaihtelee maittain. Itse voimme yrittää opettaa kansalaiset suhtautumaan järkevästi internetin sisältöön, mutta median kulttuurit myös uusiutuvat jatkuvasti. Niiden perässä pysymiseen tarvitaan käyttäjien valppautta, asiantuntijoita, tutkijoita, lainsäätäjiä ja myös alustojen tarjoajia. Oli häkellyttävää huomata, että jopa 2013 ja 2016 kirjoitetut kurssikirjat tuntuivat olemaan jokseenkin vanhentuneita ilmiöitä kuvaillessaan. 

# data[].attributes.subject
Laaksosen luento kiteytyi ymmärrykseen viestinnän kontekstista. Mielestäni tämä ymmärtämättömyys on jopa uhka demokratialle, oli kyse sitten huonosti järjestetystä julkisuuden henkilön viestinnästä, vealeuutisista, kuplaantumisesta tai jostain muusta lieveilmiöstä. Mediakasvatuksen taso paranee koko ajan Suomessa, mutta valitettavasti demokratian vaihtelevan tilanteen ja koulutukseen panostamisen taso vaihtelee maittain. Itse voimme yrittää opettaa kansalaiset suhtautumaan järkevästi internetin sisältöön, mutta median kulttuurit myös uusiutuvat jatkuvasti. Niiden perässä pysymiseen tarvitaan käyttäjien valppautta, asiantuntijoita, tutkijoita, lainsäätäjiä ja myös alustojen tarjoajia. Oli häkellyttävää huomata, että jopa 2013 ja 2016 kirjoitetut kurssikirjat tuntuivat olemaan jokseenkin vanhentuneita ilmiöitä kuvaillessaan. 

# data[].attributes.headline
Tunnereaktiot kuitenkin sopivat erityisen hyvin alustoiden kaupalliseen intressiin, koska tunteet luovat entisestään vastauksia, kommentteja jne. 

# data[].attributes.subject
Tunnereaktiot kuitenkin sopivat erityisen hyvin alustoiden kaupalliseen intressiin, koska tunteet luovat entisestään vastauksia, kommentteja jne. 

# data[].attributes.headline
Alustat osaavat hyödyntää ihmisten kuplautumista ja halua kommunikoida samanmielisten ihmisten kanssa. Tämä on varmasti yksi syy siihen, miksi keskustelusta tulee sosiaalisessa mediassa yleensä niin kärjistynyttä kuplien kohdatessa. 

# data[].attributes.subject
Alustat osaavat hyödyntää ihmisten kuplautumista ja halua kommunikoida samanmielisten ihmisten kanssa. Tämä on varmasti yksi syy siihen, miksi keskustelusta tulee sosiaalisessa mediassa yleensä niin kärjistynyttä kuplien kohdatessa. 

# data[].attributes.headline
Selvää on, että alustoilla syntyy kuplia. Mitä opin kuitenkin uutena asiana luennolla 5, oli että jopa hakukoneiden tulokset vaihtelevat oman kuplan perusteella. En suoraan ole ajatellut että taloudellinen toimija kuten Google tekisi asioita hyvää hyvyyttään, mutta tämä valaisi entisestään sitä kuinka hankala sieltä omasta kuplastaan on kurkistaa ulos. 

# data[].attributes.subject
Selvää on, että alustoilla syntyy kuplia. Mitä opin kuitenkin uutena asiana luennolla 5, oli että jopa hakukoneiden tulokset vaihtelevat oman kuplan perusteella. En suoraan ole ajatellut että taloudellinen toimija kuten Google tekisi asioita hyvää hyvyyttään, mutta tämä valaisi entisestään sitä kuinka hankala sieltä omasta kuplastaan on kurkistaa ulos. 

# data[].attributes.headline
Some mahdollistaa tarinankerronnan ja sitä parempia tarinoita voit kertoa, mitä suurempi yleisö sinulla on. Tämä houkuttelee niin nuoret, kuin poliitikotkin luomaan sisältöä ja viestimään tavoilla, joka kerryttää (ja säilyttää) seuraajia. Omilla julkaisuilla halutaan myös vaikuttaa (ostoksiin, koronarokotukseen, politiikkaan..)

# data[].attributes.subject
Some mahdollistaa tarinankerronnan ja sitä parempia tarinoita voit kertoa, mitä suurempi yleisö sinulla on. Tämä houkuttelee niin nuoret, kuin poliitikotkin luomaan sisältöä ja viestimään tavoilla, joka kerryttää (ja säilyttää) seuraajia. Omilla julkaisuilla halutaan myös vaikuttaa (ostoksiin, koronarokotukseen, politiikkaan..)

# data[].attributes.headline
Ian Hutchby kirjoitti vuonna 2001: "Toiset teknologiat soveltuvat paremmin toisenlaisiin sosiaalisiin toimintoihin". 20 vuodessa asiat ovat kuitenkin muuttuneet paljon. Kilpailun takia yhä useampi alusta haluaa olla käyttäjiensä ainoa, väline jolla voi hoitaa kaiken niin videopuhelusta selfien jakamiseen ja poliittiseen keskusteluun. 

# data[].attributes.subject
Ian Hutchby kirjoitti vuonna 2001: "Toiset teknologiat soveltuvat paremmin toisenlaisiin sosiaalisiin toimintoihin". 20 vuodessa asiat ovat kuitenkin muuttuneet paljon. Kilpailun takia yhä useampi alusta haluaa olla käyttäjiensä ainoa, väline jolla voi hoitaa kaiken niin videopuhelusta selfien jakamiseen ja poliittiseen keskusteluun. 

# data[].attributes.headline
Salla-Maria Laaksonen: hybridimediassa uuden ja vanhan median logiikat sekoittuvat. Vanhat viestinnän, median ja teknologian keinot sekoittuvat.

# data[].attributes.subject
Salla-Maria Laaksonen: hybridimediassa uuden ja vanhan median logiikat sekoittuvat. Vanhat viestinnän, median ja teknologian keinot sekoittuvat.

# data[].attributes.headline
Highfield (2016) listaa kappaleessa 6 surullisenkuuluisia alustojen käytön opetteluja, valitettavan julkisessa asemassa. Highfield puhuu poliitikkojen siirtymisesta vapaampaan someviestintään, joka on edennyt jopa siihen pisteeseen että (Australian) pääministerille ollaan annettu lupa postata mitä tahansa. Vaikka olemmekin ehkä siirtymässä entistä henkilökohtaisemman viestinnän suuntaan, on julkisessa asemassa kuitenkin ymmärrettävä että kyseessä on työväline. Syy ei kuitenkaan ole poliitikoissa itsessään, tai välttämättä heidän tiimissäänkään. Nykyaikana vaan olisi erittäin tärkeää, että someviestinnän hoitaisi tai sitä koordinoisi alan ammattilainen. Tässä Ylen artikkelissa keskustellaan Sanna Marinin selkeän muuttuneesta someviestinnästä. Mielestäni Marinin muutos seuraa hyvin aikaa ja muiden tämän hetken nuorten poliitikkojen linjaa. https://yle.fi/uutiset/3-12104790

# data[].attributes.subject
Highfield (2016) listaa kappaleessa 6 surullisenkuuluisia alustojen käytön opetteluja, valitettavan julkisessa asemassa. Highfield puhuu poliitikkojen siirtymisesta vapaampaan someviestintään, joka on edennyt jopa siihen pisteeseen että (Australian) pääministerille ollaan annettu lupa postata mitä tahansa. Vaikka olemmekin ehkä siirtymässä entistä henkilökohtaisemman viestinnän suuntaan, on julkisessa asemassa kuitenkin ymmärrettävä että kyseessä on työväline. Syy ei kuitenkaan ole poliitikoissa itsessään, tai välttämättä heidän tiimissäänkään. Nykyaikana vaan olisi erittäin tärkeää, että someviestinnän hoitaisi tai sitä koordinoisi alan ammattilainen. Tässä Ylen artikkelissa keskustellaan Sanna Marinin selkeän muuttuneesta someviestinnästä. Mielestäni Marinin muutos seuraa hyvin aikaa ja muiden tämän hetken nuorten poliitikkojen linjaa. https://yle.fi/uutiset/3-12104790

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tutkijan mukaan pääministeri Marin jäljittelee somevaikuttajien tyyliä jakaa henkilökohtaista ja samaistuttavaa sisältöä seuraajiensa kanssa.

Pääministeri Sanna Marin kehui Instagramissa torstaina Pihka Collectionin nahkalaukkua. Kuva: Jouni Immonen / Yle

Pääministeri Sanna Marin (sd.) julkaisi Instagram-videon, jossa hän kehui uutta nahkareppuaan ja kohu oli valmis.

Iltalehti vielä paljasti, (siirryt toiseen palveluun) että reppufirman omistajan sisko on Marinin koulukaveri. Pääministeri on Suomen vaikutusvaltaisin poliitikko, joten suosimisepäilyksiä esitettiin heti. Marinilla on Instagramissa lähes puoli miljoonaa seuraajaa.

Kysyimme asiantuntijoilta, miksi Marinin reppupostaus ylipäätään noteerattiin ja mihin he ovat kiinnittäneet huomiota pääministerin somekäyttäytymisessä.

Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulun väitöskirjatutkija Hanna Reinikainen on tutkinut somevaikuttamista.

Peter Perttula on Tampereen ammattikorkeakoulu TAMKin koulutusviennin asiakkuuspäällikkö. Hän on yksi tammikuussa alkavan somevaikuttamisen koulutusohjelman suunnittelijoista.

Mikä oli ensireaktio pääministerin reppuvideoon?

Hanna Reinikainen: Ensimmäinen ajatus reppustooriin oli se, että uusi reppuhan kuuluu monilla ihmisillä syksyyn, on tällainen syksyn aloitus. On hankittu uudet syyskengät ja -takki tai reppu. Haetaan samaistuttavuutta.

Minusta näytti, että pääministeri oli aidosti riemuissaan uudesta hankinnastaan.

Peter Perttula: Ensireaktiona on pieni hämmennys, koska mietin, onko taustalla diili eli kaupallinen yhteistyö vai ei. On ok, jos julkinen henkilö mainostaa asiaa, kunhan se on selkeästi ilmoitettu kaupallisesti yhteistyöksi.

Pian tuli selville, että Marin on sen repun itse ostanut ja eli niin sanotusti hyvää hyvyyttään tuonut sitä esille. Se on mielestäni nykyaikaa ja ihan fine.

Toisaalta on mielestäni hienoa, että hän uskaltaa. Hän on aidosti ja ex tempore ollut sitä mieltä, että tässä on hieno suomalainen tuote ja jakanut sen. Mielestäni sellaistakin pitää uskaltaa tehdä.

Hanna Reinikaisen mukaan henkilökohtainen, kaupallinen ja poliittinen vaikuttaminen sekoittuvat nykyään sosiaalisessa mediassa. Tämä voi hämmentää. Kuva: Jorge Gonzalez / Yle

Marin on julkaissut sometileillään aiempaa vapaamuotoisempaa sisältöä. Miksi muutos?

Hanna Reinikainen: Tämä on kiinnostava ilmiö. Marin on alkanut viime aikoina tuoda Instagramiin henkilökohtaisempaa sisältöä. Pääministerin elämästä on nähty pilkahduksia. Kesällä oli loman vietosta, nyt myös kurkistuksia sinne kulissien taakse, mitä pääministerin päivässä tapahtuu.

Näkisin, että pääministeri jäljittelee tässä somevaikuttajien tutuksi tekemää tyyliä jakaa henkilökohtaista ja samaistuttavaa sisältöä seuraajiensa kanssa.

Miksi Marinin postaus herätti huomiota?

Hanna Reinikainen: Sosiaalinen media on ihmiseltä ihmisille-viestintää. Pääministeri taas mielletään instituutioksi. Kumpi siellä sosiaalisessa mediassa nyt on, se instituutio vai se henkilö pääministeri? Tästä tulee se ristiriita. Minä tulkitsen niin, että tämä Marinin henkilökohtainen sisältö on askel siihen henkilö suuntaan. Pääministerillä on käytettävissä muita institutionaalisia kanavia, joissa ollaan läsnä eri tavalla.

Sosiaalisessa mediassa ihmisiä puhuttelee nimenomaan henkilökohtainen, lähestyttävä ja samaistuttava sisältö. Tässä nyt otetaan askelia tällaiselle maaperälle. On kiinnostava, miten henkilökohtainen, kaupallinen ja poliittinen vaikuttaminen sekoittuvat nykyään sosiaalisessa mediassa.

Peter Perttula: Mietin, olisiko moni kiinnittänyt asiaan huomiota ilman mediaa. Marin on nuori henkilö, joka on somessa aktiviinen. Mahdollisuus, että hänen laukkunsa herättää mediahuomion on paljon suurempi kuin jonkin 50-vuotiaan tai 60-vuotiaan poliitikon, joka ei käytä somea ollenkaan.

Kuva: Jouni Immonen / Yle

Miten pääministerin asema vaikuttaa reaktioon?

Hanna Reinikainen: Pääministeri on erityisen tarkan luupin alla. Häneen kohdistuu arviointi ja epäilys. Jatkuvasti mietitään, onko hän saamansa luottamuksen arvoinen. Hän käy luottamuksesta jatkuvaa kamppailua.

Täytyy muistaa, että tässä on ollut jo taustalla myös aiempi keskustelu suosittelusta. Viime syksynä oli kohu, kun Marin esiintyi Trendi-lehdessä Kalevalan korun koru kaulassaan. Silloin kohuttiin, että nyt Marin mainostaa, vaikka hänet oli stailattu journalistista juttua varten. Keskustelu lähti omituisille raiteille silloin, koska kyse ei ollut mainoksesta. Tässä on nyt jotain samaa.
Päteekö pääministeriin samat some-säännöt kuin tavallisiin kansalaisiin?
Peter Perttula: On hyvä, että pääministeri on aktiivinen sosiaalisessa mediassa. Politiikka tavoittaa nuoret äänestäjät sosiaalisen median kautta.

Varsinkin se, että nuoret äänestäjät näkevät, että täällä on oikea inhmillinen ihminen, jolla on oma elämä ja joka tekee muitakin asioita kuin on pääministeri. Kyllä sitä monet haluaa seurata.

Instagramissa kuviin merkitään tuotteet ja kreditoidaan tekijät. Lukevatko eri-ikäiset Marinin postauksen eri tavoin?

Hanna Reinikainen: Nuoret ovat tottuneita siihen, että henkilökohtaisen sisällön lisäksi yritykset ja brändit ovat esillä vaikuttajien somekanavissa. He ovat myös tottuneet siihen, että postauksiin on merkitty kaupallinen yhteistyö tai mainos. Tosin aina yhteistyötä ei ole merkitty oikein.

Marin oli ostanut repun omilla rahoillaan, joten ei voi sanoa, että kyse olisi kaupallisesta yhteistyöstä. Ymmärrän, että saattaa syntyä epäilys. On vielä aika uutta, että myös poliitikot ovat sosiaalisessa mediassa siten, että kaupallisuus kiertyy postauksiin. Erilaiset vaikuttamisen muodot kietoutuvat sosiaalisessa mediassa yhteen, mikä voi hämmentää ihmisiä.

Somevaikuttajat postaavat itsekin vaikka hyvästä palvelusta. He usein mainitsevat siinä yhteydessä, että maksoin muuten itse. Tällä halutaan tehdä seuraajille selväksi, ettei kyse ole kaupallisesta sidoksesta tai piilomainonnasta.

Peter Perttula epäilee, että harva on nähnyt vuorokauden jälkeen katoavan Marinin videopostauksen. Siihen olisi tuskin kiinnitetty juuri huomiota ilman median uutisointia. Kuva: TAMK

Peter Perttula: Vertaisin tätä siihen, kun opiskelin (TAMK:n) Proakatemialla vuosina 2014-2016. Perustimme yrityksen elektronisen urheilun ympärille.

Silloin e-urheilu oli tosi uusi juttu. Moni oli sitä mieltä, ettei pelien pelaaminen voi olla urheilua, se pilaa nuoret, aivot sulaa ja mitä kaikkea. Nyt Yle näyttää e-urheilua, Finnkinossa näytetään elektronista urheilua. Monet ihmiset pelaavat työkseen, ja monet haluavat seurata mieluummin e-urheilua kuin muita urheilulajeja.

Tällaista samanlaista kehitystä näkyy sosiaalisessa mediassa ja influensserimaailmassa - siitä on tulossa enemmän normi.

Meneekö poliitikoilla moraalinen ja (laillinen) raja siinä, että esitelty tuote on maksettu itse?

Hanna Reinikainen: Osa pitää hienona sitä, että suomalaisia tuotteita ja yrityksiä nostetaan tällä tavalla esiin. Mutta tässäkin lähdettiin pian etsimään sitä, onko kyse jonkinlaisesta lähipiirin suosimisesta. Kysyttiin, onko Marinilla läheinen suhde yrityksen omistajaan ja voisiko tässä olla korruptiota? (siirryt toiseen palveluun)

Kyllä poliitikkoja tosi tarkalla silmällä katsotaan. Pääministerillä on kuitenkin paljon valtaa, joten siitä ollaan tarkkoja, miten hän sitä käyttää myös sosiaalisessa mediassa.

Peter Perttula: Jos kyse on kaupallisesta yhteistyöstä, se pitää tuoda heti ilmi. Influensseri- ja vaikuttajamarkkinointi on isoa bisnestä, eikä olisi oikein, jos julkisessa asemassa oleva ihminen rahaa vastaan mainostaa jotain tuotetta ilman että siitä kerrotaan.

Mielestäni ei ole ongelmaa, jos tuote on eettinen ja seuraajille on selkeää yhteistyön luonne. Silloin se on yhtälailla ok niin pääministerille kuin kenelle tahansa muulle.

Kuva: Jouni Immonen / Yle

Kysyimme asiaa myös politiikan asiantuntija Erkka Railolta, joka pohtii laukusta nousseen kohun takana olevaa ilmiötä.

- Poliitikoista on tullut tavallaan myös julkisuuden henkilöitä, joiden mielipiteet vaikuttavat. Suomalainen vaalijärjestelmä painostaa myös poliitikkoja siihen, että henkilökohtaista puolta kannattaa tuoda somessa esiin, koska se lisää samaistuttavuutta ja positiivista julkisuutta.

Poliittisten vastustajien mielestä henkilökohtaisen elämän tuominen julkisuuteen voi vaikuttaa halpahintaiselta, jonka takia pääministerin somekäyttäytymistä nostetaan myös yhteiskunnalliseen keskusteluun.

- Ristiriita arvostetun pääministeri-instituution ja henkilökohtaisen julkisuuden välillä ruokkii sitten näitä kohuja, Railo summaa.
Voit keskustella aiheesta lauantaihin kello 23 asti. Lue lisää: Moni hieraisi silmiään, kun Sanna Marin kehui suomalaisyrityksen laukkua Instagramissa - kysyimme pääministerin avustajalta, onko tällainen ok Pääministeri Sanna Marinin muotikuva synnytti naisvihaa vastustavan someliikkeen - "Marinin toiminta on hyvin tietoista", sanoo tutkija Voiko pääministerin vanhaa kuvaa käyttää yhä hääpukujen mainostamiseen? Politiikan huipulle nousseiden kuvia katsotaan uusin silmin

# data[].attributes.attachment_link.title
Somevaikuttaminen ui myös poliitikkojen arkeen, mutta pääministeri Marinin reppusuosittelu hämmentää: "Nykyaikaa ja ihan fine", sanoo someasiantuntija

# data[].attributes.attachment_link.description
Tutkijan mukaan pääministeri Marin jäljittelee somevaikuttajien tyyliä jakaa henkilökohtaista ja samaistuttavaa sisältöä seuraajiensa kanssa. Pääministeri Sanna Marin (sd.) julkaisi Instagram-videon, jossa hän kehui uutta nahkareppuaan ja kohu oli valmis. Iltalehti vielä paljasti, (siirryt toiseen palveluun) että reppufirman omistajan sisko on Marinin koulukaveri. Pääministeri on Suomen vaikutusvaltaisin poliitikko, joten suosimisepäilyksiä esitettiin heti.

# data[].attributes.headline
Alustoille luodut algoritmit, protokollat ja oletusasetukset muokkaavat alustojen käyttöämme (van Dijck, 2013). Kun muotoilin ajatustani, muistelin fiksuja nuoria jotka opettelevat  hyödyntämään Instagram-algoritmia omien julkaisujensa esiin tuomiseksi. Luettuani van Dijckia tajusin tietysti, että käyttäjät opettelevat mukautumaan niihin jakamisen tapoihin, joita alusta haluaa heidän tottelevan. Omaan some-historiaani on ehtinyt kuulua lukuisia somealustojen yllättäviä suunnanmuutoksia, jolloin koko toimintatapa on pitänyt opetella uudestaan. Käytännön esimerkkinä olen huomannut että nykyään monet tiktokissa vahvasti profiloituneet sisällöntuottajat ovat alkaneet jakamaan samaa sisältöä Instagram-reelseissä, mikä entisestään vahvistaa Facebookin asemaa. Yhteen alustaan keskittyminen ei käytännössä ole sisällöntuottajalle mahdollista.

# data[].attributes.subject
Alustoille luodut algoritmit, protokollat ja oletusasetukset muokkaavat alustojen käyttöämme (van Dijck, 2013). Kun muotoilin ajatustani, muistelin fiksuja nuoria jotka opettelevat  hyödyntämään Instagram-algoritmia omien julkaisujensa esiin tuomiseksi. Luettuani van Dijckia tajusin tietysti, että käyttäjät opettelevat mukautumaan niihin jakamisen tapoihin, joita alusta haluaa heidän tottelevan. Omaan some-historiaani on ehtinyt kuulua lukuisia somealustojen yllättäviä suunnanmuutoksia, jolloin koko toimintatapa on pitänyt opetella uudestaan. Käytännön esimerkkinä olen huomannut että nykyään monet tiktokissa vahvasti profiloituneet sisällöntuottajat ovat alkaneet jakamaan samaa sisältöä Instagram-reelseissä, mikä entisestään vahvistaa Facebookin asemaa. Yhteen alustaan keskittyminen ei käytännössä ole sisällöntuottajalle mahdollista.

# data[].attributes.headline
Myös perinteinen media joutuu yhä enemmän reagoimaan netissä tapahtuvaan keskusteluun. Kun joskus aiemmin kyseessä saattoi olla parin ihmisen välinen Twitter-väittely, niin nykyään netissä käytävät keskustelut saattavat olla niin tärkeitä että niitä on ihan syytäkin nostaa painettuun lehdistöön. Mieleeni tulee MeToo ja tällä viikolla käyty kulttuurin rahoitusleikkausten keskustelu, joka sai alkusysäyksensä Instagramista. 

# data[].attributes.subject
Myös perinteinen media joutuu yhä enemmän reagoimaan netissä tapahtuvaan keskusteluun. Kun joskus aiemmin kyseessä saattoi olla parin ihmisen välinen Twitter-väittely, niin nykyään netissä käytävät keskustelut saattavat olla niin tärkeitä että niitä on ihan syytäkin nostaa painettuun lehdistöön. Mieleeni tulee MeToo ja tällä viikolla käyty kulttuurin rahoitusleikkausten keskustelu, joka sai alkusysäyksensä Instagramista. 

# data[].attributes.headline
Kun näinkin perustavanlaatuiset demokratian osat siirtyvät someen, olemme yhä enemmän riippuvaisia niiden käyttämisestä. Grön puhui luennollaan alustojen palveluiden muuttumisesta infrastruktuureiksi, jolloin ne ovat arjen pyörittämisen kannalta välttämättömiä (ruokailuun liittyvät palvelut, maksuominaisuudet). Tiedon ja vuorovaikutuksen siirtyessä alustoille olet riippuvainen niistä yhä enemmän kaikessa tekemisessä, ei pelkästään niissä jotka edellyttävä hankintojen tekemistä mutta myös niissä jossa voit osallistua yhteiskunnalliseen keskusteluun. 

# data[].attributes.subject
Kun näinkin perustavanlaatuiset demokratian osat siirtyvät someen, olemme yhä enemmän riippuvaisia niiden käyttämisestä. Grön puhui luennollaan alustojen palveluiden muuttumisesta infrastruktuureiksi, jolloin ne ovat arjen pyörittämisen kannalta välttämättömiä (ruokailuun liittyvät palvelut, maksuominaisuudet). Tiedon ja vuorovaikutuksen siirtyessä alustoille olet riippuvainen niistä yhä enemmän kaikessa tekemisessä, ei pelkästään niissä jotka edellyttävä hankintojen tekemistä mutta myös niissä jossa voit osallistua yhteiskunnalliseen keskusteluun. 

# data[].attributes.headline
Joka ikisen näiden kuvattujen tapahtumien väliin mahtuu ilmiöitä, käyttötapoja ja kulttuurillisia konteksteja, joiden määrittely jopa näin jälkiviisaana on hankalaa. On helppoa sanoa milloin ensimmäinen s-posti lähetettiin, mutta on hankalampi kuvailla sitä, missä vaiheessa yhteiskuntamme tuli riippuvaiseksi alustataloudesta.

# data[].attributes.subject
Joka ikisen näiden kuvattujen tapahtumien väliin mahtuu ilmiöitä, käyttötapoja ja kulttuurillisia konteksteja, joiden määrittely jopa näin jälkiviisaana on hankalaa. On helppoa sanoa milloin ensimmäinen s-posti lähetettiin, mutta on hankalampi kuvailla sitä, missä vaiheessa yhteiskuntamme tuli riippuvaiseksi alustataloudesta.

# data[].attributes.headline
Poliittiset vaikuttajatahot ja myös perinteinen media ovat siirtyneet etenevissä määrin viestimään sosiaalisen median alustoille 

# data[].attributes.subject
Poliittiset vaikuttajatahot ja myös perinteinen media ovat siirtyneet etenevissä määrin viestimään sosiaalisen median alustoille 

# data[].attributes.headline
Algoritmit saattavat heikentää demokratian toteutumista. Some on kriittisen tärkeä alusta kaikille kansalaisvaikuttajille, olit sitten puolueen pj tai yksittäinen mielenosoittaja. Highfield (2016) käsittelee kirjassaan (s. 41) sitä, että kansalaisvaikuttajat ovat epäilleet somealustojen sensuroineen tiettyihin mielenosoituksiin liittyvää sisältöä. Erityisesti avainsanat eivät näkyneet internetissä siinä määrin, mitä niitä oltiin todellisuudessa julkaistu. Näin ihmiset eivät päässeet tiedon äärelle helposti ja saaneet realistista kuvaa tapahtumien merkityksestä. Highfieldin esimerkkinä käyttämä Occupy Oakland mielenosoitus on tapahtunut 2011. Vuoden 2020 Black Lives Matter aktivistit syyttivät somejättejä samanlaisesta väärinkäytöksestä. Myös InstagramBlackout kampanjaa on kritisoitu tarkoituksena piilottaa protestoijilta tietoa, koska ainoa mitä hashtagilla näkyi oli enää pelkkiä mustia neliöitä. 

# data[].attributes.subject
Algoritmit saattavat heikentää demokratian toteutumista. Some on kriittisen tärkeä alusta kaikille kansalaisvaikuttajille, olit sitten puolueen pj tai yksittäinen mielenosoittaja. Highfield (2016) käsittelee kirjassaan (s. 41) sitä, että kansalaisvaikuttajat ovat epäilleet somealustojen sensuroineen tiettyihin mielenosoituksiin liittyvää sisältöä. Erityisesti avainsanat eivät näkyneet internetissä siinä määrin, mitä niitä oltiin todellisuudessa julkaistu. Näin ihmiset eivät päässeet tiedon äärelle helposti ja saaneet realistista kuvaa tapahtumien merkityksestä. Highfieldin esimerkkinä käyttämä Occupy Oakland mielenosoitus on tapahtunut 2011. Vuoden 2020 Black Lives Matter aktivistit syyttivät somejättejä samanlaisesta väärinkäytöksestä. Myös InstagramBlackout kampanjaa on kritisoitu tarkoituksena piilottaa protestoijilta tietoa, koska ainoa mitä hashtagilla näkyi oli enää pelkkiä mustia neliöitä. 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
For one day last week, parts of Instagram suddenly went dark in support of Black Lives Matter. And just as quickly, they went back to normal.

Protests and social unrest over the death of George Floyd in police custody have extended to social media platforms, which have been flooded with calls for changes in law enforcement and societal structures that have entrenched racism. But the most visible social media effort came June 2, when about 28 million people posted plain black squares to Instagram as part of #BlackoutTuesday, according to a Facebook spokesperson.

The action was the most striking digital evidence yet that the Black Lives Matter movement has galvanized national attention, with many users finding that their entire feeds had turned black.

But it also backfired. Activists pointed out that the posts drowned out organizing efforts, and others called out people who posted black squares but had done little to advance the Black Lives Matter cause. Chelsea Miller, a leading organizer in New York who helps run Freedom March NYC, said it was clear that the #BlackoutTuesday effort didn't consult with activists on the ground and became a social trend.

"What it ultimately did is it muted the conversation," she said. "And in a time when we are trying to amplify our voices, we were inherently silenced."

The blackout is the most recent example of why activists and academics continue to greet similar social media efforts - widely known as "slacktivism" - with a heavy dose of skepticism and plenty of criticism. As the Black Lives Matter movement hopes to sustain mainstream attention, it grapples with how to include those who are just coming to the cause.

Activists who spoke to NBC News said people who post the occasional message on social media aren't doing much to bring about the structural change the Black Lives Matter movement is striving toward. But some academics say it could be a place to start.

"I would push for our moment right now to extend some grace to people who, for the first time, are thinking beyond themselves," said Nadia Brown, a politics and African American studies professor at Purdue University.

Liberal movements, at times, grapple with how to respond to people who are still learning and developing attitudes about a subject, she said.

"It's not giving a pass to people," Brown said. "When you see bad behavior, you need to call it out. But it doesn't mean you throw the whole person away, that no one is irredeemable."
Full coverage of George Floyd's death and protests around the country
The word "slacktivism" traces to 1995 as a portmanteau of "slacker" and "activism." As elements of life have moved online in the 25 years since, slacktivism has come to represent halfhearted social media-based activity, along with other terms like "virtue signaling" and "performative allyship."

The harms of slacktivism are considered relatively limited, in part because they are difficult to measure. But with last week's blackout attracting so many people, Black Lives Matter organizers ended up seeing their messages drowned out.

"#HashtagActivism" author Sarah Jackson, an associate professor at the Annenberg School of Communication at the University of Pennsylvania, said the dynamic reminded her of the Kony 2012 campaign, a viral video that led to a widely criticized social movement. Many people jumped quickly into a digital campaign without having the background knowledge of what they were really doing.

It becomes a matter of intention versus impact.

"A big problem is people say: 'I'm on your side. I'm trying to be on your side. I'm trying to support you,'" Jackson said. "And they think because their intentions are good, they should be spared the critique."

Activist Nupol Kiazolu, president of Black Lives Matter of Greater New York, called #BlackoutTuesday "frustrating" and "counterproductive." She encouraged people to see the blackout posts as just a small part of what they can do from the comfort of their smartphones, such as donating money and items to organizations that are facilitating the marches.

"Posting is just one step," Kiazolu said. "If you can't come out to the front lines, there's always something more you can do besides post."

The silver lining to activists' frustrations is that social media posts can often lead to other actions.

People who are active online during protests are measurably effective in disseminating information about a movement's message, according to a 2015 study led by New York University researchers. It found that a person who is even on the periphery of a movement can still contribute to the greater cause by informing others on social media, expanding awareness and mobilization. A new study from researchers in the Netherlands found that there was a positive correlation between a person's online and offline activism efforts.

And there's some evidence that social media activism has spurred donations. Online fundraising efforts for bail funds and nonprofits in the wake of protests over Floyd's death have received significant donations online, with experts crediting the power of a social media call to action and the collective desire for social accountability.

"It's often a false dichotomy between online and offline activism," said Rachel Einwohner, a sociology professor at Purdue University who studies social movements. "A lot of people who are posting are also doing something offline, whether it's the high-risk activism of going into the streets or it's donating some money or having conversations with people who need to be educated about the police and about racism."

But slacktivism can only go so far. Education and broadening of horizons have taken on greater importance as the Black Lives Matter movement emphasizes the societal dynamics that have led to systemic racism.

If people truly want to protest for the Black Lives Matter movement, they should follow black women organizers, the Black Lives Matter Twitter account and the activists who have long been on the front lines, Jackson said. But above all, she said, it's important for people to shelve their hubris about the movement and be willing to admit when they are wrong.

"It's hard to become an activist when you've never become an activist before," she said. "It's hard to humble yourself and talk to people and follow other people's leads."

For Miller and Kiazolu, correcting frivolous social media activism, as they navigate how to organize and mobilize the most populous city in the country, is part of a longer discussion about what happens in the future.

"At a certain point, we need to shift the conversation to talk about sustainability," said Miller of Freedom March NYC. "What does it look like to make sure that the message does not end when the lights and the cameras turn off?"

# data[].attributes.attachment_link.title
A social media 'blackout' enthralled Instagram. But did it do anything?

# data[].attributes.attachment_link.description
For one day last week, parts of Instagram suddenly went dark in support of Black Lives Matter. And just as quickly, they went back to normal. Protests and social unrest over the death of George Floyd in police custody have extended to social media platforms, which have been flooded with calls for changes in law enforcement and societal structures that have entrenched racism.

# data[].attributes.headline
Kysynkin seuraavaa: miksi Yhdysvalloissa Alexandria Ocasio-Cortez tai Suomessa Vasemmistoliiton kunnanvaltuutettu Minja Koskela eivät ole irtautuneet somejättien käyttämisestä kritisoituaan niitä ankarasti? Koska he eivät voi. Kumpikin on esimerkkejä hyvin profiloituneista edustajista, jotka tekivät vaalikampanjansa hyvin suunnitetulla ja toteutetulla somekampanjalla. He hyödynsivät tehokkaasti aikakautensa keskeistä työvälinettä ja vastasivat nopeasti kritiikkiin, kehuihin ja päivän polttaviin keskustelunaiheisiin. Some ei ollut heille pelkästään tapa jakaa kuvia ja äänestysnumeroita, vaan vuorovaikutuksen väline. 

# data[].attributes.subject
Kysynkin seuraavaa: miksi Yhdysvalloissa Alexandria Ocasio-Cortez tai Suomessa Vasemmistoliiton kunnanvaltuutettu Minja Koskela eivät ole irtautuneet somejättien käyttämisestä kritisoituaan niitä ankarasti? Koska he eivät voi. Kumpikin on esimerkkejä hyvin profiloituneista edustajista, jotka tekivät vaalikampanjansa hyvin suunnitetulla ja toteutetulla somekampanjalla. He hyödynsivät tehokkaasti aikakautensa keskeistä työvälinettä ja vastasivat nopeasti kritiikkiin, kehuihin ja päivän polttaviin keskustelunaiheisiin. Some ei ollut heille pelkästään tapa jakaa kuvia ja äänestysnumeroita, vaan vuorovaikutuksen väline. 

# data[].attributes.headline
Tim Highfieldin (2016) käyttämät esimerkit tietoturvaskandaaleista (s.40) ovat vuosilta 2012 ja 2013. On absurdia että väännämme edelleen samoista keskeisistä asioista datan käytön suhteen. Perusperiaate on tämä: palvelujen käyttö on ilmaista. Sosiaalisen median yritykset ovat kuitenkin onnistuneet tekemään alustalle annetusta datasta valuuttaa. Data on niin arvokas työkalu esimerkiksi ihmisten kaupallisen käyttäytymisen ja koneoppimisen luomiseen, ettei siitä olla myöskään valmiita luopumaan. Paremmat tietosuojajärjestelmät ja jopa avoimempi näkymä siihen, keille dataa luovutetaan ja mihin sitä käytetään ei ole taloudellisesti eduksi näille yrityksille.

# data[].attributes.subject
Tim Highfieldin (2016) käyttämät esimerkit tietoturvaskandaaleista (s.40) ovat vuosilta 2012 ja 2013. On absurdia että väännämme edelleen samoista keskeisistä asioista datan käytön suhteen. Perusperiaate on tämä: palvelujen käyttö on ilmaista. Sosiaalisen median yritykset ovat kuitenkin onnistuneet tekemään alustalle annetusta datasta valuuttaa. Data on niin arvokas työkalu esimerkiksi ihmisten kaupallisen käyttäytymisen ja koneoppimisen luomiseen, ettei siitä olla myöskään valmiita luopumaan. Paremmat tietosuojajärjestelmät ja jopa avoimempi näkymä siihen, keille dataa luovutetaan ja mihin sitä käytetään ei ole taloudellisesti eduksi näille yrityksille.

# data[].attributes.headline
Maanantain 4.10.2021 tapahtunut laaja somekatkos osoitti mitä tapahtuu, kun yksi palveluntarjoaja on haalinut alleen usean ison sosiaalisen median alustan. Mm. demokraattiedustaja Alexandria Ocasio-Cortez kritrisoi Facebookin markkina-asetelemaa Twitterissä.

# data[].attributes.subject
Maanantain 4.10.2021 tapahtunut laaja somekatkos osoitti mitä tapahtuu, kun yksi palveluntarjoaja on haalinut alleen usean ison sosiaalisen median alustan. Mm. demokraattiedustaja Alexandria Ocasio-Cortez kritrisoi Facebookin markkina-asetelemaa Twitterissä.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.text
If Facebook’s monopolistic behavior was checked back when it should’ve been (perhaps around the time it started acquiring competitors like Instagram), the continents of people who depend on WhatsApp & IG for either communication or commerce would be fine right now. Break them up.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.original_text
If Facebook’s monopolistic behavior was checked back when it should’ve been (perhaps around the time it started acquiring competitors like Instagram), the continents of people who depend on WhatsApp & IG for either communication or commerce would be fine right now. Break them up.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.referenced_tweets[].text
It’s almost as if Facebook’s monopolistic mission to either own, copy, or destroy any competing platform has incredibly destructive effects on free society and democracy 🧐

Remember: WhatsApp wasn’t created by Facebook. It was an independent success. FB got scared & bought it 💬 https://t.co/dGVwza9leR

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
If Facebook’s monopolistic behavior was checked back when it should’ve been (perhaps around the time it started acquiring competitors like Instagram), the continents of people who depend on WhatsApp & IG for either communication or commerce would be fine right now. Break them up.
— Alexandria Ocasio-Cortez (@AOC) October 4, 2021

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props_source.data.text
If Facebook’s monopolistic behavior was checked back when it should’ve been (perhaps around the time it started acquiring competitors like Instagram), the continents of people who depend on WhatsApp & IG for either communication or commerce would be fine right now. Break them up.

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props_source.includes.tweets[].text
It’s almost as if Facebook’s monopolistic mission to either own, copy, or destroy any competing platform has incredibly destructive effects on free society and democracy 🧐

Remember: WhatsApp wasn’t created by Facebook. It was an independent success. FB got scared & bought it 💬 https://t.co/dGVwza9leR

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props.original_text
If Facebook’s monopolistic behavior was checked back when it should’ve been (perhaps around the time it started acquiring competitors like Instagram), the continents of people who depend on WhatsApp & IG for either communication or commerce would be fine right now. Break them up.

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props.text
If Facebook’s monopolistic behavior was checked back when it should’ve been (perhaps around the time it started acquiring competitors like Instagram), the continents of people who depend on WhatsApp & IG for either communication or commerce would be fine right now. Break them up.

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props.referenced_tweets[].text
It’s almost as if Facebook’s monopolistic mission to either own, copy, or destroy any competing platform has incredibly destructive effects on free society and democracy 🧐

Remember: WhatsApp wasn’t created by Facebook. It was an independent success. FB got scared & bought it 💬 https://t.co/dGVwza9leR

# data[].attributes.headline
Facebook on ennakoinut käyttäjien tarpeita ostamalla kilpailijoitaan ja yhdistämällä ne Facebookin tai Instagramin ominaisuuksiin. Selvää on myös, että Facebook pyrkii luomaan alustoilleen samanlaisia ominaisuuksia (Facebook storiesit, Instagram reelsit) joita jäljellä olevilla kilpailijoilla on. Näin käyttäjät voivat keskittää kaiken somen käyttönsä yhteen sovellukseen. 

# data[].attributes.subject
Facebook on ennakoinut käyttäjien tarpeita ostamalla kilpailijoitaan ja yhdistämällä ne Facebookin tai Instagramin ominaisuuksiin. Selvää on myös, että Facebook pyrkii luomaan alustoilleen samanlaisia ominaisuuksia (Facebook storiesit, Instagram reelsit) joita jäljellä olevilla kilpailijoilla on. Näin käyttäjät voivat keskittää kaiken somen käyttönsä yhteen sovellukseen. 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Facebook, Inc. is a social networking company that has acquired 89 other companies, including WhatsApp. The WhatsApp acquisition closed at a steep $16 billion; more than $40 per user of the platform. Facebook also purchased the defunct company ConnectU in a court settlement and acquired intellectual property formerly held by rival Friendster. The majority of the companies acquired by Facebook are based in the United States, and in turn, a large percentage of these companies are based in or around the San Francisco Bay Area. Facebook has also made investments in LuckyCal and Wildfire Interactive.

Most of Facebook's acquisitions have primarily been " talent acquisitions" and acquired products are often shut-down. Facebook CEO Mark Zuckerberg has stated in 2010 that "We have not once bought a company for the company. We buy companies to get excellent people... In order to have a really entrepreneurial culture one of the key things is to make sure we're recruiting the best people. One of the ways to do this is to focus on acquiring great companies with great founders." The Instagram acquisition, announced on April 9, 2012, appears to have been the first exception to this pattern. While continuing with a pattern of primarily talent acquisitions, other notable product focused acquisitions include the $19 billion WhatsApp acquisition and the $2 billion Oculus VR acquisition.

Number

Company

Location

Acquired on

Acquired for (USD)

Talent acquired

Related to

Used as / integrated with

References

7

Friendster patents

USA, Mountain View, California / Malaysia, Kuala Lumpur

May 13, 2010

40,000,000

-

-

-

[11]

13

Drop.io

USA, Dumbo, Brooklyn, New York

October 29, 2010

~10,000,000

Sam Lessin

RRE Ventures

-

[17]

14

FB.com domain name

November 15, 2010

8,500,000

-

-

-

[18]

17

Snaptu

March 20, 2011

70,000,000

-

-

Mobile

[21]

19

DayTum

April 27, 2011

undisclosed

Nicholas Felton, Ryan Case

-

-

[23]

22

Push Pop Press

August 2, 2011

undisclosed

Co-founders Mike Matas and Kimon Tsinteris

-

-

[26][27][28]

24

Strobe

November 8, 2011

undisclosed

Founder and CEO Charles Jolley, other Strobe employees

-

Mobile engineering team

32

Face.com

June 18, 2012

100,000,000

-

-

-

39

Hot Studio

USA, New York, New York, San Francisco, California

March 14, 2013

-

-

-

-

[49]

44

Onavo

October 13, 2013

-

-

-

-

[54]

64

Infiniled

October 10, 2016

undisclosed

-

-

-

66

Faciometrics

November 16, 2016

undisclosed

Fernando De la Torre

Carnegie Mellon University

-

[81]

68

Ozlo

July 31, 2017

undisclosed

-

-

Facebook Messenger

[83]

70

tbh

October 16, 2017

undisclosed

CEO Nikita Bier, CTO Erik Hazzard, Kyle Zaragoza, Nicolas Ducdodon

-

-

[85]

73

Redkix

July 26, 2018

100,000,000

Oudi Antebi, Roy Antebi

-

Workplace by Facebook

[88]

74

Vidpresso

August 13, 2018

undisclosed

Randall Bennett, Justin Carter, Pauli Ojala, Hassan Salahuddin

Y Combinator

-

[89]

75

Dreambit

November 2018

undisclosed

-

-

-

-

76

Chainspace

February 2019

-

George Danezis, Shehar Bano, Alberto Sonnino

University College London

Facebook Blockchain

[90]

77

GrokStyle

February 8, 2019

undisclosed

Kavita Bala, Sean Bell

-

-

[91]

78

Servicefriend

September 2019

undisclosed

Ido Arad, Shahar Ben Ami

-

Novi

[92]

79

CTRL-labs

September 2019

undisclosed, but reportedly between $500 million and $1 billion

Thomas Reardon, Patrick Kaifosh

-

Facebook Reality Labs

[93]

80

Packagd

September 2019

undisclosed

-

-

List of Facebook features § Marketplace

[94]

81

Beat Games

November 2019

undisclosed

-

-

Oculus Studio

[95]

83

Sanzaru Games

February 2020

undisclosed

-

-

Oculus Studio

[98]

84

Scape Technologies

February 2020

~40,000,000

-

-

Facebook Reality Labs

[99]

85

Giphy

May 15, 2020

400,000,000

-

-

Instagram

86

Mapillary

June 18, 2020

undisclosed

-

-

-

[102]

87

Ready at Dawn

June 22, 2020

undisclosed

-

-

Oculus Studio

[98]

89

Kustomer

November 30, 2020

1,000,000,000

-

-

-

[104]

Facebook Merger Explained

# data[].attributes.attachment_link.title
List of mergers and acquisitions by Facebook - Wikipedia

# data[].attributes.attachment_link.description
Facebook, Inc. is a social networking company that has acquired 89 other companies, including WhatsApp. The WhatsApp acquisition closed at a steep $16 billion; more than $40 per user of the platform. Facebook also purchased the defunct company ConnectU in a court settlement and acquired intellectual property formerly held by rival Friendster.

# data[].attributes.headline
OmaStadi-äänestys on helposti lähestyttävä mahdollisuus vaikuttaa oman kaupungin asioihin. Konkreettiset asiat kuten uudet puistonpenkit, yleiset vessat tai talviuintipaikat lisäävät vaikuttamisen kokemusta myös niillä ihmisillä joilla ei ole halua tai kykyä osallistua virallisemmin. Netissä tapahtuvassa äänestyksessä menee aikaa noin 2 min ja ehdotuksia saa tehdä kuka vain.

# data[].attributes.subject
OmaStadi-äänestys on helposti lähestyttävä mahdollisuus vaikuttaa oman kaupungin asioihin. Konkreettiset asiat kuten uudet puistonpenkit, yleiset vessat tai talviuintipaikat lisäävät vaikuttamisen kokemusta myös niillä ihmisillä joilla ei ole halua tai kykyä osallistua virallisemmin. Netissä tapahtuvassa äänestyksessä menee aikaa noin 2 min ja ehdotuksia saa tehdä kuka vain.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yhdenvertaisten osallistumismahdollisuuksien edistäminen ja eri väestöryhmien äänien esiin tuominen on yksi OmaStadin tärkeistä tavoitteista. Helsingin osallistuvan budjetoinnin toisella ideointikierroksella edettiin yhdenvertaisuuden näkökulmasta harppauksin. Mukaan saatiin yhä moninaisempi joukko kaupunkilaisia ideoimaan siitä, miten tehdään unelmien Helsinkiä.

Tärkeään asemaan yhdenvertaisuuden edistämisessä nousee Helsingin kaupungin eri palveluiden, järjestötoimijoiden ja stadiluotsien tekemä yhteistyö. Jalkautumalla asukkaiden ja palveluiden käyttäjien pariin saatiin mukaan ihmisiä, joita voi olla vaikea muuten tavoittaa ja innostaa osallistumaan OmaStadi ideointiin.

Yhteistyöllä saatiin yhdenvertaisuutta osallistumiseen

Vieraskielisten helsinkiläisten tavoittamiseksi tehtiin tehostettua yhteistyötä Nicehearts-, African care- ja Moniheli- järjestöjen sekä Cultura-säätiön kanssa. Järjestöt tavoittivat toiminnallaan lähes 800 vieraskielistä kaupunkilaista ja heidän järjestämistään työpajoista syntyi noin 150 ideaa omastadi-sivustolle.

"Asukkaissa OmaStadin ideointivaihe herätti iloa ja osallisuuden tunnetta. Erityisesti mieleeni on jäänyt kaupunkilainen, joka kertoi muuttaneensa Suomeen jo 1980-luvulla. Hän koki, että OmaStadin ideointi oli ensimmäinen kerta, kun häntä kuultiin kotikaupunkinsa asioissa. On todella tärkeää, että vähemmistöt otetaan aktiivisesti ja osallistavasti mukaan kaupungin suunnitteluun," kertoo African Care järjestön toiminnanjohtaja Batulo Essak.

Helsingin osallistuvaa budjetointia toteuttaa OmaStadi

OmaStadi haluaa tavoitella osallistumisen arkipäiväistymistä tarjoamalla kaupunkilaisille mahdollisuuden toimia yhteisten asioiden kehittämiseksi omassa ympäristössään. Vaikka osallistuva budjetointi tapahtuu suurilta osin OmaStadi-verkkosivulla, on tärkeää, että kaupunkilaiset saavat tarvittaessa myös henkilökohtaista tukea ja neuvontaa. Kaupungin palvelut eri puolilla kaupunkia olivat aktiivisesti mukana kannustamassa kaupunkilaisia osallistumaan syksyn OmaStadin ideointiin. Näin tavoitettiin muun muassa nuoria, työttömiä ja ikäihmisiä sekä mielenterveyden ja päihdeasioiden haasteissa eläviä ihmisiä.

"Asiakkaiden kannustaminen osallistumaan OmaStadin ideointiin soten eri palveluissa on ollut meille ja asukkaille mielekästä tekemistä. Syntyneet ideat kumpuavat asukkaiden omasta arjesta ja sen sujumiseen liittyvistä toiveista. On hyvä, että OmaStadiin tulee monenlaisten kaupunkilaisten tarpeita kuvastavia ideoita," toteaa yksikön päällikkö Ulla Tyyskä Helsingin sote-palveluista.

OmaStadi ideoinnista kerrottiin helsinkiläisille seitsemällä eri kielellä. Erityisen hyvin eri kieliryhmiä tavoittivat arabian- ja englanninkieliset videot ja Facebook-viestintä. Ideoiden jättäminen, ehdotusten kehittäinen sekä äänestäminen tapahtuvat kaikki OmaStadi-sivustolla. Siksi onkin ollut tärkeää uudistaa ja kehittää sivustoa entistä käyttäjäystävällisemmäksi. Syksyn ideoita jättäneistä lähes 80 prosenttia oli sitä mieltä, että sivustoa oli helppo käyttää. Nämä kaikki yhdenvertaisuutta edistävät toimet ovat tärkeä perusta osallistumiselle ja vuorovaikutukselliselle keskustelulle.
OmaStadi on Helsingin tapa toteuttaa osallistuvaa budjetointia. Kaupunkilaiset voivat ehdottaa ja päättää siitä, mihin kaupunki käyttää tietyn summan varojaan. Helsingin osallistuvan budjetoinnin uudella kierroksella käytössä on 8,8 miljoonaa euroa. Syksyllä 2020 kaupunkilaiset jättivät lähes 1500 ideaa. Keväällä 2021 ideoista kehitetään äänestykseen eteneviä ehdotuksia yhdistelemällä samankaltaisia ideoita ja muokkaamalla niitä toteutuskelpoisiksi ehdotuksiksi. Ehdotuksia kehitetään kaupungin järjestämissä alueellisissa ja teemakohtaisissa työpajoissa sekä omastadi-sivustolla.
Kuva: Jarkko laaksonen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Yhdenvertaisten osallistumismahdollisuuksien edistäminen ja eri väestöryhmien äänien esiin tuominen on yksi OmaStadin tärkeistä tavoitteista. Helsingin osallistuvan budjetoinnin toisella ideointikierroksella edettiin yhdenvertaisuuden näkökulmasta harppauksin. Mukaan saatiin yhä moninaisempi joukko kaupunkilaisia ideoimaan siitä, miten tehdään unelmien Helsinkiä. Tärkeään asemaan yhdenvertaisuuden edistämisessä nousee Helsingin kaupungin eri palveluiden, järjestötoimijoiden ja stadiluotsien tekemä yhteistyö.

# data[].attributes.headline
Facebook on myös hyökännyt tutkijoita vastaan, kun he ovat pyrkineet selvittämään alustan toimintamekanismeja. 

# data[].attributes.subject
Facebook on myös hyökännyt tutkijoita vastaan, kun he ovat pyrkineet selvittämään alustan toimintamekanismeja. 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kukaan ei kunnolla tiedä miten Facebookin algoritmit toimivat ja millä perusteella esimerkiksi mainoksia näytetään. Viime aikoina yhtiö on lähtenyt jopa vastatoimiin algoritmeja selvittämään pyrkineitä tutkijoita vastaan. Ylen toimittaja Satu Helin kertoo lisää.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ylen aamu | Facebook uhkailee algoritmitutkijoita oikeustoimilla

# data[].attributes.attachment_link.description
Kukaan ei kunnolla tiedä miten Facebookin algoritmit toimivat ja millä perusteella esimerkiksi mainoksia näytetään. Viime aikoina yhtiö on lähtenyt jopa vastatoimiin algoritmeja selvittämään pyrkineitä tutkijoita vastaan. Ylen toimittaja Satu Helin kertoo lisää.

# data[].attributes.headline
Datan kerääminen on poliittinen kysymys. Valitettavasti se on myös taloudellinen kysymys. Yhdysvaltojen kaltaisessa talousmahdissa, jossa teknologiayritysten taloudellinen merkitys on valtava, ovat ne onnistuneet haalimaan itselleen myös valtaa. Facebookin perustaja joutui Yhdysvaltojen kongressin kuultavaksi juuri näistä yksityisyyden ja tiedon suojaan liittyvistä kysymyksistä vuonna 2018. Siitä huolimatta keskustelu datan keräilystä ja käytöstä sekä Facebookin, että muidenkin alustojen osalta jatkuu yhä eri maissa ja eri oikeusasteilla, esimerkiksi GDPR-asetus Euroopan unionissa. Alustat pitävät kuitenkin taloudellisen valtansa takia tiukasti kiinni omista oikeuksistaan ja lainsäädäntö ei yksiselitteisesti pysy - tai halua pysyä - perässä. 

# data[].attributes.subject
Datan kerääminen on poliittinen kysymys. Valitettavasti se on myös taloudellinen kysymys. Yhdysvaltojen kaltaisessa talousmahdissa, jossa teknologiayritysten taloudellinen merkitys on valtava, ovat ne onnistuneet haalimaan itselleen myös valtaa. Facebookin perustaja joutui Yhdysvaltojen kongressin kuultavaksi juuri näistä yksityisyyden ja tiedon suojaan liittyvistä kysymyksistä vuonna 2018. Siitä huolimatta keskustelu datan keräilystä ja käytöstä sekä Facebookin, että muidenkin alustojen osalta jatkuu yhä eri maissa ja eri oikeusasteilla, esimerkiksi GDPR-asetus Euroopan unionissa. Alustat pitävät kuitenkin taloudellisen valtansa takia tiukasti kiinni omista oikeuksistaan ja lainsäädäntö ei yksiselitteisesti pysy - tai halua pysyä - perässä. 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Facebook's chief executive, Mark Zuckerberg, faced US Congress for the first time on Tuesday over the data sharing scandal.

Zuckerberg answered questions from the Senate commerce and judiciary committees on privacy, data mining, regulations and Cambridge Analytica during the course of the marathon five-hour hearing. Here are the key moments:

Right to privacy

"I believe it's important to tell people exactly how the information that they share on Facebook is going to be used.

"That's why, every single time you go to share something on Facebook, whether it's a photo in Facebook, or a message, every single time, there's a control right there about who you're going to be sharing it with ... and you can change that and control that in line.

"To your broader point about the privacy policy ... long privacy policies are very confusing. And if you make it long and spell out all the detail, then you're probably going to reduce the per cent of people who read it and make it accessible to them."
Congress tried to crack Zuckerberg - but Facebook still has all the power
His own privacy

Senator Dick Durbin asked if Zuckerberg would be comfortable sharing the name of the hotel he stayed in last night.

"No. I would probably not choose to do that publicly, here" he said. "I think everyone should have control over how their information is used."

Cambridge Analytica

"Cambridge Analytica wasn't using our services in 2015, as far as we can tell ... They weren't an advertiser. They weren't running pages. So we actually had nothing to ban."

Later Zuckerberg corrected himself.

"I want to correct one thing that I said earlier in response to a question ... [on] why we didn't ban Cambridge Analytica at the time when we learned about them in 2015.

"[From] what my understanding was ... they were not on the platform, [they] were not an app developer or advertiser. When I went back and met with my team afterwards, they let me know that Cambridge Analytica actually did start as an advertiser later in 2015.

"So we could have in theory banned them then. We made a mistake by not doing so. But I just wanted to make sure that I updated that because I ... I ... I misspoke, or got that wrong earlier.

"When we heard back from Cambridge Analytica that they had told us that they weren't using the data and deleted it, we considered it a closed case. In retrospect, that was clearly a mistake. We shouldn't have taken their word for it. We've updated our policy to make sure we don't make that mistake again."

Storing and selling personal data

"Yes, we store data ... some of that content with people's permission."

"There's a very common misconception that we sell data to advertisers. We do not sell data to advertisers."

"What we allow is for advertisers to tell us who they want to reach, and then we do the placement ... That's a very fundamental part of how our model works and something that is often misunderstood."

Senator Tammy Baldwin asks whether the Cambridge University neuroscientist Aleksandr Kogan sold the Facebook data to anyone besides Cambridge Analytica?

Zuckerberg: "Yes, he did."

"We're investigating every single app that had access to a large amount of information in the past. And if we find that someone improperly used data, we're going to ban them from Facebook and tell everyone affected."

Regulations

"My position is not that there should be no regulation.

"I think the real question, as the internet becomes more important in people's lives, is what is the right regulation, not whether there should be or not."

Russian interference

"One of my greatest regrets in running the company is that we were slow in identifying the Russian information operations in 2016.

"We have kicked off an investigation ... I imagine we'll find some things.

"There are people in Russia whose job it is to try to exploit our systems and other internet systems and other systems as well.

"This is an ongoing arms race. As long as there are people sitting in Russia whose job is it to try to interfere in elections around the world, this is going to be an ongoing conflict."

Taking responsibility

"It was my mistake, and I'm sorry.

"I started Facebook, I run it, and I'm responsible for what happens here.

"It's clear now that we didn't do enough to prevent these tools from being used for harm. That goes for fake news, foreign interference in elections, and hate speech, as well as developers and data privacy."

Topics

# data[].attributes.attachment_link.title
The key moments from Mark Zuckerberg's testimony to Congress

# data[].attributes.attachment_link.description
Facebook's chief executive, Mark Zuckerberg, faced US Congress for the first time on Tuesday over the data sharing scandal. Zuckerberg answered questions from the Senate commerce and judiciary committees on privacy, data mining, regulations and Cambridge Analytica during the course of the marathon five-hour hearing.

# data[].attributes.headline
Tietoturvaongelmien ja datan käyttöön liittyvän vallan tarkastelu osoittautuu ongelmalliseksi, koska käyttäjä voi harvoin irtautua sosiaalisesta mediasta kokonaan. Koska käyttäjät ovat olleet mukana luomassa alustoista oman näköisiään ja kehittämässä sen kulttuuria, sekä luoneet verkostoja ja levittäneet siellä ajatuksiaan. Vaikka asiantuntija haluaisi poistua alustalta tutkittuaan kyseisiä teemoja, hän todennäköisesti tarvitsee tiedon jakamiseen alustaa ja siellä luomiaan verkostoja. 

# data[].attributes.subject
Tietoturvaongelmien ja datan käyttöön liittyvän vallan tarkastelu osoittautuu ongelmalliseksi, koska käyttäjä voi harvoin irtautua sosiaalisesta mediasta kokonaan. Koska käyttäjät ovat olleet mukana luomassa alustoista oman näköisiään ja kehittämässä sen kulttuuria, sekä luoneet verkostoja ja levittäneet siellä ajatuksiaan. Vaikka asiantuntija haluaisi poistua alustalta tutkittuaan kyseisiä teemoja, hän todennäköisesti tarvitsee tiedon jakamiseen alustaa ja siellä luomiaan verkostoja. 

# data[].attributes.headline
Käyttäjät olivat mukana luomassa sosiaalista mediaa ja olosuhteita sosiaaliselle vuorovaikutukselle siellä. van Dijck (2013) s. 159

# data[].attributes.subject
Käyttäjät olivat mukana luomassa sosiaalista mediaa ja olosuhteita sosiaaliselle vuorovaikutukselle siellä. van Dijck (2013) s. 159

# data[].attributes.headline
Kirsikka Grön: Teknologian suunnittelu edellyttää aina kuvittelua sen tulevista käyttäjistä ja heidän käyttötavoistaan. Käyttäjät saattavat kuitenkin käyttää teknologiaa yllättävillä tavoilla.

# data[].attributes.subject
Kirsikka Grön: Teknologian suunnittelu edellyttää aina kuvittelua sen tulevista käyttäjistä ja heidän käyttötavoistaan. Käyttäjät saattavat kuitenkin käyttää teknologiaa yllättävillä tavoilla.

# data[].attributes.headline
Internet nähtiin kehittämisensä alkuvaiheessa sekä hyvänä asiana, että uhkana. Käsitykset perustuivat tieteiskirjallisuudessa esiintyneisiin skenaarioihin. Kuitenkin mitä enemmän olemme internetiä käyttäneet, sitä enemmän on selvitettävä palveleeko se demokratiaa ja säilyykö ihmisten oikeudet sen sisällä. Päättäjät, käyttäjät ja palveluiden tarjoajat joutuvat jatkuvasti pohtimaan näitä kysymyksiä sekä kehittäessään että säädellessään alustojen toimintaa.

# data[].attributes.subject
Internet nähtiin kehittämisensä alkuvaiheessa sekä hyvänä asiana, että uhkana. Käsitykset perustuivat tieteiskirjallisuudessa esiintyneisiin skenaarioihin. Kuitenkin mitä enemmän olemme internetiä käyttäneet, sitä enemmän on selvitettävä palveleeko se demokratiaa ja säilyykö ihmisten oikeudet sen sisällä. Päättäjät, käyttäjät ja palveluiden tarjoajat joutuvat jatkuvasti pohtimaan näitä kysymyksiä sekä kehittäessään että säädellessään alustojen toimintaa.

# data[].attributes.headline
Helsingin kaupunki on jopa tehnyt tutkimusta aiheesta: 

# data[].attributes.subject
Helsingin kaupunki on jopa tehnyt tutkimusta aiheesta: 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kaupunginosayhteisöt ovat viime vuosina laajentuneet myös verkkoon Helsingissä. Lähes kaikille Helsingin kaupunginosille on perustettu viime vuosina omat Facebook-ryhmät. Niiden kautta on luotu kaupunginosiin verkostoja, joiden avulla ihmisten arkinen yhteistyö on laajentunut maantieteellisesti myös kasvokkaista naapurustoa kauemmas. Helsingin kaupunginkanslian tuore työpaperi tutkii kaupunginosien Facebook-ryhmien merkitystä helsinkiläisten arjessa.

Ryhmissä jo satojatuhansia jäseniä

Kaupunginosien Facebook-ryhmät ovat saaneet valtavan suosion kolmen viimeisen vuoden aikana ja ne tavoittavat nykyään tuhansia lähialueidensa ihmisiä. Ryhmät jakautuvat kahteen pääkategoriaan: keskusteluryhmiin ja alueellisiin Facebook-kirppiksiin. Käyttäjiä on helsinkiläisissä kaupunginosien keskusteluryhmissä jo yli sata tuhatta ja kirppisryhmissä peräti yli kolmesataatuhatta. Kirppisryhmät ovat vain kaupankäyntiä varten ja ne ovat yksi vertaiskaupan muoto. Keskusteluryhmissä sana on vapaa ja niiden käyttötarkoitukset ovat moninaisemmat.

Facebook-ryhmät ovat osa uutta kaupunkikulttuuria. Ne ovat kaupunkilaisten itse käyttöönottamia foorumeita ilman viranomaisten myötävaikutusta. Sosiaalinen media on suorastaan luonut uudenlaisen tavan toimia omaehtoisena tapahtumien liikkeellepanijana. Toisaalta keskusteleva demokratia vaatii vuorovaikutuskanavia päättäjien ja kansalaisten välille. Työpaperin viesti onkin, että päättäjien kannattaa olla siellä, missä ihmiset ovat.
Ryhmät edesauttavat sosiaalista koheesiota ja kontrollia
Kaupunginosayhteisöjä ei voi nykyään enää hahmottaa ottamatta huomioon niiden virtuaalisia osia. Keskusteluryhmiä käytetään eniten apuna jokapäiväisessä elämässä. Ryhmät palvelevat naapuruston sosiaalista koheesiota. Sosiaalinen koheesio eli naapureiden välinen luottamus ja yhteistyö on liima, joka pitää yhteisön koossa. Suurin osa ryhmien keskusteluista palvelee tätä tarkoitusta.

Facebook-ryhmien avulla harjoitetaan myös paikallista sosiaalista kontrollia. Ryhmissä on helppo kertoa ilkivallasta tai muista häiriöistä. Niiden avulla luodaan paikallista verkostoa, jonka tavoitteena on puuttua alueiden järjestyshäiriöihin. Asumismuoto on yhteydessä kontrollin määrään, sillä pientaloalueilla kontrollointia tapahtuu selkeästi eniten. Tästä huolimatta yhteistyön verkostot ovat ryhmien yleisin käyttötapa kaikilla asuinalueilla. Kontrollin määrä viestiliikenteessä vaihtelee alueittain kymmenestä kolmeenkymmeneen prosenttiin.

Helsingin lukuisat aktiiviset kaupunginosaryhmät ovat tällä hetkellä kooltaan ja määrältään varsin uniikki ilmiö suomalaisessa kaupunkikentässä, vaikka Facebookin puskaradioryhmiä onkin nykyisin lähes kaikissa suomalaisissa kaupungeissa.

Julkaisu:

Matti Autio: Helsingin kaupunginosat Facebookissa, Helsingin kaupunginkanslian työpapereita 2017:3, pdf-julkaisu.

Lisätietoja:

tutkimuspäällikkö Katja Vilkama, puh. 09 310 78396, e-mail: katja.vilkama@hel.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Kaupunginosayhteisöt ovat viime vuosina laajentuneet myös verkkoon Helsingissä. Lähes kaikille Helsingin kaupunginosille on perustettu viime vuosina omat Facebook-ryhmät. Niiden kautta on luotu kaupunginosiin verkostoja, joiden avulla ihmisten arkinen yhteistyö on laajentunut maantieteellisesti myös kasvokkaista naapurustoa kauemmas. Helsingin kaupunginkanslian tuore työpaperi tutkii kaupunginosien Facebook-ryhmien merkitystä helsinkiläisten arjessa.

# data[].attributes.headline
Kansalais- ja kuntalaisaloitteet ovat tärkeitä poliittisen vaikuttamisen keinoja, joita voi lähteä luomaan ja levittämään melko matalalla kynnyksellä nimenomaan internetissä.  

# data[].attributes.subject
Kansalais- ja kuntalaisaloitteet ovat tärkeitä poliittisen vaikuttamisen keinoja, joita voi lähteä luomaan ja levittämään melko matalalla kynnyksellä nimenomaan internetissä.  

# data[].attributes.headline
Kaupunginosaryhmät ajavat esimerkiksi liikennejärjestelyihin, koulutukseen ja rakentamiseen liittyviä asioita erityisesti kaupunginhallinnon tasolla.               Vuorovaikutuksen on kuitenkin toimittava myös toiseen suuntaan: valtuutettujen on jalkauduttava ryhmiin keskustelemaan asukkaiden kanssa.

# data[].attributes.subject
Kaupunginosaryhmät ajavat esimerkiksi liikennejärjestelyihin, koulutukseen ja rakentamiseen liittyviä asioita erityisesti kaupunginhallinnon tasolla.               Vuorovaikutuksen on kuitenkin toimittava myös toiseen suuntaan: valtuutettujen on jalkauduttava ryhmiin keskustelemaan asukkaiden kanssa.

# data[].attributes.headline
Uudenlainen yhteisöllisyys ei tietenkään tarkoita pelkästään äärioikeistoa saati meemeilyä. Yhteisöt voivat kokoontua somessa, mutta ne voivat myös viestiä ryhmien ulkopuolelle, osallistaa keskusteluun ja koota erilaisia ihmisiä yhteisten asioiden äärelle. 

# data[].attributes.subject
Uudenlainen yhteisöllisyys ei tietenkään tarkoita pelkästään äärioikeistoa saati meemeilyä. Yhteisöt voivat kokoontua somessa, mutta ne voivat myös viestiä ryhmien ulkopuolelle, osallistaa keskusteluun ja koota erilaisia ihmisiä yhteisten asioiden äärelle. 

# data[].attributes.body
On myös muistettava, että kaikki ihmiset eivät tulkitse meemejä samalla tavalla kuin 19v internetin parissa kasvanut nuori, vaan jopa typerään kuvaan sisällytetty viesti voi välittyä osalle yleisölle kirjaimellisesti.

# data[].attributes.headline
Meemien tai minkä tahansa viattomalta ja humoristiselta vaikuttava sisältö ei kuitenkaan ole kaikissa tapauksessa vain internet-kulttuuriin kuuluvaa yhteisöllistä hauskanpitoa, vaan niiden taustalla saattaa olla muutakin. Veikko Eranti puhui luennollaan siitä, kuinka kansainvälisen vaalivaikuttamisen yhtenä keinona käytettiin tarkasti eri ryhmille suunnattuja meemejä vuonna 2016. 

# data[].attributes.subject
Meemien tai minkä tahansa viattomalta ja humoristiselta vaikuttava sisältö ei kuitenkaan ole kaikissa tapauksessa vain internet-kulttuuriin kuuluvaa yhteisöllistä hauskanpitoa, vaan niiden taustalla saattaa olla muutakin. Veikko Eranti puhui luennollaan siitä, kuinka kansainvälisen vaalivaikuttamisen yhtenä keinona käytettiin tarkasti eri ryhmille suunnattuja meemejä vuonna 2016. 

# data[].attributes.headline
Jenkins (2006) esittää, että "osallistava kulttuuri" on internet-ilmiö, jossa median käyttäjä usein osallistuu siihen jakamalla, luomalla ja muokkaamalla sisältöjä, lukemisen ohella.  Kuka vaan voi siis osallistua poliittisen sisällön luomiseen tai levittämiseen vaikka kyse olisikin vain meemistä.

# data[].attributes.subject
Jenkins (2006) esittää, että "osallistava kulttuuri" on internet-ilmiö, jossa median käyttäjä usein osallistuu siihen jakamalla, luomalla ja muokkaamalla sisältöjä, lukemisen ohella.  Kuka vaan voi siis osallistua poliittisen sisällön luomiseen tai levittämiseen vaikka kyse olisikin vain meemistä.

# data[].attributes.headline
Digitaalinen media on tehnyt yhteiskunnassa olemassaolevista, mutta aiemmin pienemmissä yhteisöissä puhutuista asioista näkyvämpiä., niin hyvässä kuin pahassakin. Toisaalta, jos et pysty osallistumaan sen käyttöön et välttämättä saa kokonaiskuvaa aiheen laajuudesta, ongelmallisuudesta tai jopa vaarallisuudesta. En esimerkiksi usko, että nettiä käyttämätön mummoni ymmärtää kuinka vakava ilmiö moderni äärioikeisto on ja millaisiin mobilisointeihin se olisi kykeneväinen digitaalisen median mahdollistamilla alustoilla. 

# data[].attributes.subject
Digitaalinen media on tehnyt yhteiskunnassa olemassaolevista, mutta aiemmin pienemmissä yhteisöissä puhutuista asioista näkyvämpiä., niin hyvässä kuin pahassakin. Toisaalta, jos et pysty osallistumaan sen käyttöön et välttämättä saa kokonaiskuvaa aiheen laajuudesta, ongelmallisuudesta tai jopa vaarallisuudesta. En esimerkiksi usko, että nettiä käyttämätön mummoni ymmärtää kuinka vakava ilmiö moderni äärioikeisto on ja millaisiin mobilisointeihin se olisi kykeneväinen digitaalisen median mahdollistamilla alustoilla. 

# data[].attributes.headline
Matti Nelimarkka: Verkon ääri-ilmiöt syntyvät siitä, että näitä yhteisöjä on helpompi löytää internetistä kuin omasta paikallisyhteisöstä. Lisäksi digitaalisia medioita on nykyaikana helppo ja halpa perustaa -

# data[].attributes.subject
Matti Nelimarkka: Verkon ääri-ilmiöt syntyvät siitä, että näitä yhteisöjä on helpompi löytää internetistä kuin omasta paikallisyhteisöstä. Lisäksi digitaalisia medioita on nykyaikana helppo ja halpa perustaa -

# data[].attributes.headline
Manuel Castells: Digitalisaatio on luonut uudenlaisia yhteisöllisyyden keinoja 

# data[].attributes.subject
Manuel Castells: Digitalisaatio on luonut uudenlaisia yhteisöllisyyden keinoja 

# data[].attributes.headline
Monet näistä ilmiöistä ovat poliittisen ja yhteiskunnallisen keskustelun representaatioita, mutta osa mediassa syntyneistä ilmiöistä ovat siirtyneet myös päiväpolitiikkaan

# data[].attributes.subject
Monet näistä ilmiöistä ovat poliittisen ja yhteiskunnallisen keskustelun representaatioita, mutta osa mediassa syntyneistä ilmiöistä ovat siirtyneet myös päiväpolitiikkaan

# data[].attributes.body
USA Today:n yksinkertaistettu internetin historia

# data[].attributes.headline
Internetiin on syntynyt sen melko lyhyen historian aikana erilaisia median ilmiöitä, kulttuureja, sekä toimintatapoja. 

# data[].attributes.subject
Internetiin on syntynyt sen melko lyhyen historian aikana erilaisia median ilmiöitä, kulttuureja, sekä toimintatapoja. 