# data[].attributes.body
I verden i dag er det ca 240.millioner mennesker som hører til den ortodokse kristendom. På 1900-tallet var det en stor utvandring fra Øst- Europa og Midtøsten, den ortodokse kristendom finnes derfor i de aller fleste verdensdeler i dag. I noen verdensdeler er den mer utbredt enn andre, i Norge for eksempel lever det bare ca 5000 ortodokse kristne, mens i Hellas for eksempel tar man det som en selvfølge at man er gresk-ortodoks kristen. Fordi i Hellas er 98 prosent av befolkningen en del av den ortodokse kirke, det blir derfor mer uvanlig å ikke være kristen enn å være det. Det er ikke bare i Hellas vi ser at mange som hører til en nasjon tar det som en selvfølge at de er en del av den ortodokse kirken. Flere andre land er også gode eksempler for å ha en godt utbredt kristendom og dermed tar det som en selvfølge at de er en del av den, slik som Russland, Romania, Bulgaria og Serbia. Derfor kan det ofte sies at den ortodokse krike er en stor familie av nasjonale kirker.

Kirkene i hvert enkelt land er og vil være selvstendige, de skiller seg også fra hverandre ved å ha litt ulike tradisjoner. Derfor blir det ganske vanlig å referere til de ulike kirkene ved å si gresk-ortodoks kristne og russisk-ortodoks kristne.

# data[].attributes.headline
Hva som er spesielt ved den ortodokse gudstjenesten og kirkerommet deres

# data[].attributes.subject
Hva som er spesielt ved den ortodokse gudstjenesten og kirkerommet deres

# data[].attributes.body
Under den ortodokse gudstjenesten handler det mye om å bruke alle sansene våre dette kan være gjennom vakre bilder og skinnende flater i gull og sølv, røkelse, levende lys og en spesiell form for sang uten instrumenter.

Ofte har de en dramatisering som handler om da Kristus og hans liv, da han da han kom til verden med evangeliet, hans død og med det medfører også hans oppstandelse og hans himmelfart.

I kirkerommet har de en forhall og kirkeskip, og på venstre side av kirken står menigheten under gudstjenesten. De har også en kuppel i taket og et alter som fint utsmykket med den usynlige himmelske verden. Den er også rikt utsmykket med ikoner.

De har også en bildevegg med ikoner. Denne bildeveggen har tre dører, den midterste kalles kongeporten. Og når kongeporten er åpen kan menigheten se alteret, som bare prestene og dikanone har adgang til.

Den ortodokse kirke har de samme sju sakramentene som den katolske kirke, og  de kan ta i mot disse sakramentene i kirkerommet.

# data[].attributes.body
Den ortodokse kirke har mye ti felles med andre kristne når det kommer til troen på Gud, de bygger også på bibelen og de gamle kristne trosbekjennelsen. Likevel har de egne ting som skiller dem fra hverandre og ulike ting de setter høyere og lavere. Nå skal vi se på tre hovedpunkter som de ortodokse Kristene setter spesielt høyt.

Gud ble menneske for at menneskene skulle bli guddommelig
Dette er en av de punktene de ortodokse kristne og for så vidt andre kristne setter spesielt høyt. Det går utpå at Gud ble et fullverdig menneske i fysisk form da Jesus kom til verden. Jesus levde som et menneske i alle årene av livet sitt, før han ble hengt på korset. Dette er hellig for de troende fordi det guddommelig ble en del av verden, og på den måten kan menneskene bli en del av det guddommelige og den evige verden, og dermed bli forent med Gud. Dette er ikke bare hellig for de ortodokse kristne men kan også være et mysterium som er noe mye større enn oss og som tankene ikke kan forstå. Men gjennom gudstjenester i den ortodokse kirke kan de komme nærmere og oppleve dette mysteriet.

Kristus har gitt menneskene seier over døden
Alle kristne er enige om håpet ovenfor det evige liv og Jesus oppstandelse, fordi dette er grunnlaget for den kristne tro i dag. Men for de ortodokse er dette med Jesus oppstandelse og det evige liv svært viktig og noe de setter svært høyt, mye fordi Jesus Kristus gikk i graven for menneskenes skyld. Noen vil også kalle dem en "oppstandelsestroens kirke", fordi de setter dette såpass høyt.
En tradisjon som de ortodokse vier seg spesielt til er påsken, det var da Jesus ble hengt på korset og sto opp fra det døde. For oss er det kanskje veldig viktig med julen, og veldig mange går til kirken på julaften for å få den rette julestemningen.  De ortodokse har noe lingnende som kalles påskenattsgudstjeneste, dette er årets høydepunkt. Da samles de i kirken slik som vi gjør, kledd i sine fineste klær klar for å gjennoppleve det store underet at livet overvinner døden. Dagen etter på, 1. påskedag møtes familien med tradisjonell festmat, maten er spesielt viktig ettersom de nettopp har lagt sju uker med faste bak seg og vil gjerne spise seg gode og mette. Noen ganger ønsker familier å ta med seg en kurv med mat til kirken slik at presten kan velsigne maten. Maten kan være forskjellig fra land til land, noen land spiser kanskje påskebrød, kokte egg, sinke og smør. Mens i Hellas spiser de f.eks påskelam, som minner dem om Guds lam.

Helgenene kan hjelpe de troende
I den ortodokse kirke slik som den katolske kirke har helgenene en viktig plass. De legger stor vekt på de kristne som levde før og gjorde noe for å komme nærmere Gud. I gudstjeneste ser man ikke helgene, men menigheten blir minnet på at de er der gjennom ikoner slik som, malte bilder av apostler og andre helgener, slik som engler, jomfru Maria og Kristus. Jomfru Maria står sterk i den ortodokse kristendom også, slik som i den katolske kirke og hun et et stort forbilde for mange kvinner innen den ortodokse kirke. Hun blir kalt både "himmeldronning" og "gudeføderske" hun er en av helgene innen den ortodokse kristendom og er derfor et ikon i mange kirker.
Ikke bare finnes ikonene i kirkene og hjemmene slik som det er vanlig hos oss, de har også ikoner i biler og busser, i kontorer og butikker, noen enkelte dager kan presten også bære et ikon av stedets helgen gjennom gatene. Noe av grunnen til at helgenene deres har mye å si for dem er fordi de ber til helgenene sine om livets små og store problemer og om at de skal beskytte dem mot onde krefter. På den måten kan helgenene hjelpe de troende. Noen tror at disse helgenbildene har en slags kraft i seg som kan gjøre syke folk friske.

# data[].attributes.headline
Hvordan er den ortodokse kirke bygd opp?

# data[].attributes.subject
Hvordan er den ortodokse kirke bygd opp?

# data[].attributes.body
Den ortodokse kirke har ikke et overhode eller ledelse slik som den katolske krike har med paven. Istedet har de fire gamle patriarkater som betyr "mannlig overhode", patriarkat er et område som blir ledet av en patriark og en patriark er i den ortodokse kirke er en ærverdig og myndig leder for de troende. Patriarkatene innen den ortodokse kristendom er Konstantinopel, Jerusalem, Antikoia og Alexandria, disse blir ledet av vær sin patriark. Med tidene har flere andre selvstendige kirker kommet til og blitt egne patriarkater, derfor ledes flere av de nasjonale kirkene av patriarker.
I den ortodokse kirke leder biskopene diakonene, som er prestens hjelper kirkene. Samme som i den katolske kirken er det bare menn som kan ha stillinger i kirken Likevel har mennene også sine krav for å bli prest, de kan for eksempel ikke gifte seg mens de er prest men de kan likevel være gift før de blir prest. Mens biskopene kan verken være gift eller bli gift, så biskopene velges utifra prestene som ikke er gift. De som blir biskoper kan ofte være munker fordi mange munker er prester og da vet man at de ikke er gift, fordi de lever i sølibat.

# data[].attributes.body
Som sagt tidligere har helgenene en stor plass i hjertet til mange troende og er en svært viktig del av religionen deres. I den sammenheng er de svært opptatt av de hellige bildene og ikonene av helgenene deres. Og de ærer dem og ber for dem med tente lys, røkelse og kyss.
Ikonene har ofte sin egen betydning og ulike ting de er kjent for, noen er kjent for å utføre mirakler, og de får små sølvplater som takk for hjelpen. I Hellas er så opptatt av ikonene sine at de sier at et hjem uten ikoner ikke er noe bedre enn et skur for husdyr.
For at vi skal forstå hvorfor bildene deres og ikonene står så sentralt må vi gå langt tilbake til da Gud ble menneske og de guddommelige ble forent med verden. Tankegangen deres kommer derifra, det handlet om at at hvis det guddommelige kunne bli forent med verden, kan dermed også Guds kraft gjennomstrømme bildene av helgene. For de katolske er derfor et ikon fylt av guddommelig energi. Et ikon er på ingen måte et maleri som henger på veggen uten noe spesiell mening, tvert i mot. Alle ikonene i kirken og hjemmene skal minne de troende på at menneskene er skapt i Guds bilde, vi er Guds ikoner og de mener at det er nettopp det vi er ment til å være. Vår måte å leve på skal gjenspeile den guddommelige kjærligheten.
Når det kommer til hvordan ikonene skal behandles har de noen strenge regler et ikon må for eksempel innvies en kirke før det tas i bruk. De skal ikke ha noen ikoner på veggene lavest i kirkerommet, fordi menneskene ikke skal glemme oppdraget om å være Guds ikoner i verden. Det ble tidlig også strenge regler for hvordan ikonene skulle males, bildene skal vanligvis ikke ha noen dybdevirkning, og det skal gjerne være mye symbolikk i dem. De skal avbilde en hellig virkelighet det vil si kroppsstillinger, ansiktstrekk og bruk av farger skal spesielt framheve det opphøyde.