# data[].attributes.body
Hivatalos nyelvek: - macedón
- albán
macedónul kb. 2 millióan beszélnek

Írásrendszer: -cirill írás
B.B.

# data[].attributes.body
Államfő: Vjosa Osmani (nő)
Miniszterelnök: Albin Kurti (férfi)

~F.M.M. 8.a

# data[].attributes.body
legrégibb és legmélyebb tava Észak-Macedónia és Albánia határvidékén.

Tóth István 8/A

# data[].attributes.body
Montenegró elnöke: Milo Đukanović
2018. május 20-tól
A.K.

# data[].attributes.body
-Rendkívűl jó nyaralóhely bárki számára.
-Tengerparti részeken különböző mélységű a tenger.
-Legfőbb vallása a muszlim.
-Legnépszerűbb tengerparti városai: Budva,Ulcinj

# data[].attributes.body
Termesztett növények: dohány, burgonya, citrusfélék, olajbogyó, szőlő (borászat).
(Forrás: Wikipedia)

D. N.

# data[].attributes.body
Barta Péter

# data[].attributes.body
D.G. 8.A

# data[].attributes.body
Török Levente 8/A

# data[].attributes.body
F.A. 8.a

# data[].attributes.headline
Fontosabb városai: Prizren, Peja, Gjakova

# data[].attributes.subject
Fontosabb városai: Prizren, Peja, Gjakova

# data[].attributes.body
T.P. 8a

# data[].attributes.body
A lakosság 56,7%-a szunnita muszlim, 10,0%-a római katolikus, 6,8%-a ortodox, 2,0%-a bektási. A megkérdezettek nagy hányada, 21,8%-a ateistának, egyházi kötődéssel nem rendelkezőnek vallotta magát vagy nem válaszolt a kérdésre.
(Németh Noémi)

# data[].attributes.body
Mediterrán éghajlat, nyarak rövidek, de szárazak, a tél rövid és enyhe.
(Forrás: Wikipédia)

GG. 8/a

# data[].attributes.body
Az államforma köztársaság.

L. M

# data[].attributes.body
Palócz Kitti 8.A

# data[].attributes.body
Népesség:
6,927 millió
A legfrissebb népszámlálási adat:2020

# data[].attributes.body
M.G 8/a

# data[].attributes.body
Focicsapat: Sarajevo
Fővárosa: Sarajevo
Népessége: 3.507.017 fő
Pénznem: bosnyák konvertibilis

# data[].attributes.body
Herczeg Boglárka 8.a

# data[].attributes.body
Bulgária az egyik legváltozatosabb élővilággal rendelkező európai ország,[40] mintegy 3900 növényfajjal, 210 halfajjal, 37 hüllőfajjal, 428 madárfajjal (ebből 252 fészekrakó), 95 emlősfajjal, 18 kétéltű fajjal.

# data[].attributes.body
Korab-hegy aminek a legmagasabb pontja 2764m
Oswald Gerda 8.a

# data[].attributes.headline
Szerbia nem ismeri el önálló országként. 

# data[].attributes.subject
Szerbia nem ismeri el önálló országként. 

# data[].attributes.body
-G. K. 8.a

# data[].attributes.body
AJ 8.a

# data[].attributes.headline
2009. április 1-jén a NATO teljes jogú tagja lett. 

# data[].attributes.subject
2009. április 1-jén a NATO teljes jogú tagja lett. 

# data[].attributes.body
AJ 8.A

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=xu0K1aOC3FQ

# data[].attributes.body
Tava: A Shkodrai-tó (Skadarsko jezero) a Balkán-félsziget legnagyobb tava.

Fő folyói: a Lim a Tara és a Piva. (Az utóbbin víztározó épült )

A Tara és a Piva összefolyásából keletkezik a Drina.

Forrás: Wikipédia

# data[].attributes.body
Drin
forrás: Wikipedia

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=FSaKm3TY4Cg
Forrás: Youtube

# data[].attributes.body
Éghajlati zónák:
-mediterrán éghajlat
-kontinentális éghajlat
-hegyvidéki éghajlat
https://hu.wikipedia.org/wiki/Montenegr%C3%B3

# data[].attributes.body
Koszovó és Szerbia(É), Bulgária(K), Görögország(D) és Albánia(NY) között helyezkedik el.
https://hu.wikipedia.org/wiki/%C3%89szak-Maced%C3%B3nia

# data[].attributes.body
területe: 14026km2
domborzata:  öblökkel tagolt part. legmagasabb pontja a 2523 m magas Bobotov Kuk csúcs.
forrás:
https://hu.wikipedia.org/wiki/Montenegr%C3%B3

# data[].attributes.body
• Fierza-víztároló
• Gazivoda-tó

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=-WN6Q421GkA

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=L9yN0pFHyEI

# data[].attributes.body
https://hu.wikipedia.org/wiki/%C3%89szak-Maced%C3%B3nia_himnusza

# data[].attributes.body
Euró
Forrás: Wikipédia

# data[].attributes.headline
Legjelentősebb folyók: a Duna (Dunav), a Marica-bolgár szakasza 322 km, az Iszkar 368 km, a Sztruma, a Jantra és a Tundzsa.Legnagyobb tavak: Burgaszi-tó, Iszkar-víztároló, Sztudenkladeneci-víztároló.

# data[].attributes.subject
Legjelentősebb folyók: a Duna (Dunav), a Marica-bolgár szakasza 322 km, az Iszkar 368 km, a Sztruma, a Jantra és a Tundzsa.Legnagyobb tavak: Burgaszi-tó, Iszkar-víztároló, Sztudenkladeneci-víztároló.

# data[].attributes.body
forrás:https://bcpz2.eoldal.hu/cikkek/erdekessegek-a-vilag-orszagairol/bulgaria.html
ny.h.8/a

# data[].attributes.body
Zászlaja
(R. L. 8/A)
Forrás: google

# data[].attributes.body
(R. L. 8/A)
Forrás:
https://images.app.goo.gl/vv97Tga8evu3SK4x7

# data[].attributes.body
Nyelv:Bosnyák nyelv
Forrás: Google

# data[].attributes.body
Macedon dínár
Forrás: https://www.google.com/search?q=észak+macedónia+fizetőeszköz&oq=észak+macedónia+fizetoeszko&aqs=chrome.1.69i57j33.11933j1j7&client=ms-android-dt-hu-revc&sourceid=chrome-mobile&ie=UTF-8

# data[].attributes.body
Európa legszegényebb országa.
forra: a ppt, amit tanár nő megosztott.

# data[].attributes.body
Forrás: https://hu.wikipedia.org/wiki/Alb%C3%A1nia

# data[].attributes.body
2010 december 17. óta az EU hivatalos tagjelöltje
forrás: https://hu.wikipedia.org/wiki/Montenegr%C3%B3

# data[].attributes.body
Mostar hídja is áldozatul esett a délszláv háborúnak

# data[].attributes.body
Az ország jó példája a turizmusra épülő gazdaságfejlesztésnek

# data[].attributes.headline
1992.  április 5.-én vált függetlenné (B.E. 8/A)

# data[].attributes.subject
1992.  április 5.-én vált függetlenné (B.E. 8/A)

# data[].attributes.body
https://hu.wikipedia.org/wiki/Bosznia-Hercegovina

# data[].attributes.body
7,1 millió fő

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bulgária népessége 2014-ben 7 202 198 fő volt. 2011-ben lakosságának 84,8%-a bolgár, 8,8%-a török és 4,9%-a cigány volt.[1]

Népszámlálás adatok az etnikai hovatartozásról:[2]

Etnikai csoport

Létszám (1992)

Arány (1992)

Létszám (2001)

Arány (2001)

egyéb

58 634

0,69%

18 792

0,23%

nem válaszolt

0

0,00%

62 108

0,77%

teljes lakosság

8 487 317

100,00%

8 046 652

100,00%

Bulgária nem ismeri el a délnyugat-bulgáriai macedón kisebbség létezését; a bolgár történészek szerint a macedónok nem alkotnak önálló népet, hanem valójában bolgárok.[3]

A keresztények sanyarú sorsa ellenére a 19. századi bolgár forradalmi újságírásban a törökök nem más vallású és utálatra méltó zsarnokokként szerepeltek. Rakovszki, Karavelov, Szlavejkov és Botev cikkeiben inkább a vallási fanatizmus, a reformra és a nyugati civilizáció befogadására képtelen ember jelképévé váltak. Ennek is köszönhető, hogy az 1878-as felszabadulást követően az új bolgár kormány egyik első rendelete megtiltotta a muzulmán lakosság zaklatását. Az 1878-as tarnovói alkotmányt a török küldöttek meg is szavazták, hiszen az figyelembe vette vallási érdekeiket, s a muzulmán vallási intézmények finanszírozását az állam magára vállalta. 1878 és 1923 között több mint 80 török újság jelent meg, a muzulmánok 1300 török nyelvű iskola működtetésével oktatási autonómiát élvezetek, a kisebbségek megtarthatták földjeiket. Komolyabb atrocitásokra csak a Bulgária által az első Balkán-háború során Törökországtól visszaszerzett területeken került sor, amikor is a hatóság Kardzsali és Momcsilgrad környékéről nagy létszámú muzulmán lakosságot űzött el, válaszul a kelet-trákiai bolgárellenes török kegyetlenkedésekre.

Az 1984- 1985-ös történések a zsivkovi politika teljes csődjét jelzik. A híressé vált törökellenes események kiváltó okai a következők:

1. A lakosságtól elszakadt hatóságok nem voltak képesek előre felmérni az erőszakos névváltoztatás és a mecsetek bezárásának várható következményeit.

2. A bolgár titkosszolgálat pontos adatokkal rendelkezett arról, hogy Kadhafi líbiai és Khomeini iráni vezető erős propagandát folytat a balkáni muzulmán kisebbségek között.

3. 1960-tól kezdve a bolgárok száma előbb stagnált, majd csökkent, míg a muzulmán és a cigány lakosság aránya erőteljesen növekedett.

4. Mivel a török lakosság zöme a kommunizmus idején viszonylag jól fizetett nehéz fizikai munkát végzett (dohánytermesztés, bányászat), a gazdasági gondokkal küszködő bolgár lakossághoz képest egyre biztosabb egzisztenciát teremtett magának.

5. A bolgár vezetés eszközt keresett ahhoz, hogy elvonja a lakosság figyelmét a gazdasági csődről és a katasztrofálissá vált áruhiányról. A kormánynak el kellett terelnie a közvélemény figyelmét a gorbacsovi peresztrojkáról is.

Az előzetes várakozásokkal ellentétben az erőszakos cselekmények nem arattak osztatlan sikert a bolgár közvélemény előtt. Sokan emlékeztek még azokra az időkre, amikor ugyanez a párt a török kisebbséggel való békés együttélést szorgalmazta. Ilyen körülmények között az emberek nem értették, hogy miért kell valakit meghurcolni azért, ha most meg töröknek vallja magát. A muzulmánok ellenállása sok értelmiségi számára az egyre inkább lejáratódott kommunizmussal szembeni ellenállás példájává vált. Ráadásul a közvélemény pontosan értesült az ország nemzetközi elszigetelődéséről a Szabad Európa Rádióból. A kommunista hatalom 1989-ben a „Nagy Kirándulás" néven ismert kivándorlási hullám megszervezésével az utolsó sikertelen kísérletet tette a törökprobléma megoldására. Az 1989-ben Törökországba távozott muzulmánok számát pontosan máig sem sikerült meghatározni, mivel sok menekült a kedvezőtlen anyaországi fogadtatás miatt visszatért Bulgáriába.

Az 1989-es rendszerváltozás során a legelső intézkedések között hatályon kívül helyezték a török- és muzulmánellenes intézkedéseket, az eredeti nevűket visszavenni kívánók számára könnyített adminisztratív eljárás került bevezetésre. A börtönben lévő Ahmed Dogan török nemzetiségű filozófust, a Mozgalom a Jogokért és a Szabadságokért párt alapítóját szabadon engedték. Az 1990-es demokratikus választások óta a Mozgalom a Jogokért és Szabadságokért párt minden parlamentben szerepelt, több ízben is tagja volt a kormánykoalíciónak.

Egy szociológiai tanulmány következtetései e témában:

1. A mindennapi kapcsolatokban komoly ellentét sehol sem tapasztalható.

2. Vallási szélsőségesnek csupán a muzulmánok és a keresztények S százaléka nevezhető.

3. Az erőszakmentesség ellenére minden közösségben erős előítéletek és sztereotípiák élnek a másikkal szemben.

4. Mind a bolgárok, mind a muzulmánok leginkább a cigányokkal szemben mutatnak intoleranciát.

5. A másik közösségről szóló rémhíreket az emberek személyesen általában nem tapasztalták, a sajtóból értesülnek róla.

6. A bolgár közvélemény egyrészt elítéli a zsivkovi erőszakot, elismeri a szabad vallásgyakorlás és névhasználat jogát, azonban elképzelhetetlennek tartja a kollektív kisebbségi jogok bevezetését.

7. A muzulmánok többsége Todor Zsivkovval és a Bolgár Kommunista Párttal azonosítja az 1984-1985-ös erőszakot, nem a bolgárság egészével.

8. Az északkelet-bulgáriai török társadalom sokkal jobban integrálódott, mint a rodopei. Komolyabbnak nevezhető kölcsönös utálat és etnikai feszültség leginkább csak a fele-fele arányban lakott Kardzsali városában és annak környékén tapasztalható.[4]

A pliszkai és a ruszei régészeti leletek arról tanúskodnak, hogy a mai Bulgária területén már a római korban éltek zsidó közösségek. Jelentősebb izraelita kolóniákról azonban csak azután beszélhetünk, hogy a Spanyolországból elűzött szefárdok megérkeztek a Török Birodalomba. Bár az újonnan érkezettek, mivel nem voltak muzulmánok, adófizető másodrangú állampolgároknak számítottak, ám saját hierarchiájukat kialakítva gyorsan megtalálták helyüket a balkáni nagyvárosokban. A bolgár közvélemény körében is jelen volt az Európára jellemző antiszemitizmus, melynek okai a következők:

1. A bolgár paraszti rétegek kizsákmányolói (gazdagabb keresztény földbirtokosok és a török birodalmi apparátus) a városokban éltek, ahová a zsidóság is kivétel nélkül letelepedett.

2. A keresztény gyermekek vérét ivó zsidókról szóló rémtörténetek Európához hasonlóan a középkori Bulgáriában is terjedtek.

3. A zsidóság jobban elfogadta a török uralmat, ami miatt a bolgárok árulóknak és a törökökkel kollaborálóknak tartotta őket.

4. A birodalom adószedői a görögök és a zsidók voltak, mivel ez a két nemzetiség rendelkezett megfelelő pénzügyi tapasztalatokkal.

5. A bulgáriai zsidók is önkéntes izolációban éltek.

A 17. és a 18. században a Habsburg Birodalom területéről sok askenázi zsidó menekült Bulgáriába. Ők hozták létre a jelentős ruszei és vidini izraelita közösségeket. A 18. században a helyi zsidóság egyre jelentősebb szerepet játszott a gazdaságban. A birodalom első bankját a zsidó származású Arie család hozta létre a 18. században Szamokovban. A felszabadulást megelőző időszakban a már említett nagy jelentőségű bolgár forradalmi sajtó elmarasztalta a zsidó közösségeket, mert azok együttműködtek a törökökkel. Ettől függetlenül az 1878-as tirnovói alkotmány az ország muzulmán kisebbségéhez hasonlóan a zsidóság vallási jogait is biztosította.

Az ország zsidósággal szembeni toleranciájára jellemző, hogy bár Borisz cár Hitler szövetségese volt, a bulgáriai zsidóságot a német nyomás ellenére nem deportálták, illetve egyetlen zsinagógát sem romboltak le. Hitlernek mindössze annyit sikerült elérnie, hogy a bolgár nemzetgyűlés elfogadta az úgynevezett Nemzetvédelmi törvényt, mely szerint a korábban a bolgár elittel elvegyült tehetősebb zsidó rétegnek ki kellett költöznie Szófiából, továbbá minden izraelitának kötelező volt hordania a sárga csillagot (azoknak a zsidó származású állampolgároknak, akik harcoltak az első világháborúban, „csak" sárga keresztet kellett viselniük). Más volt azonban a helyzet a Bulgária által megszállt görögországi és jugoszláviai területeken. Trákiában és Macedóniában a visszatért bolgár közigazgatásnak meg kellett engednie, hogy a németek deportálják a helyi zsidókat. A macedóniai zsidóság elhurcolásában vett részt, a vádak szerint, Kurt Waldheim, az ENSZ későbbi főtitkára, Ausztria egykori elnöke.

A háború után a baloldali zsidó értelmiség komoly szerepet töltött be a kommunista pártban. Ez a helyzet azonban az 1949-es moszkvai antiszemita perek hatására fokozatosan megszűnt, bár a bolgár kommunisták ilyen jellegű megnyilvánulásait össze sem lehet hasonlítani a szovjet vagy a lengyel elvtársak tudatos zsidóellenes politikájával. Erre a legjobb példa, hogy a bolgár kommunisták az ötvenes években nem akadályozták meg az ország zsidó lakosságának szinte teljes körű kivándorlását Izraelbe. Kelet-Európában ez szinte egyedülálló volt.

Félhivatalos államvallás az ortodox kereszténység. A második legnagyobb vallás az iszlám, melyet a lakosság 12%-a vallott magáénak. Az iszlám valláshoz tartozik a török kisebbség szinte teljes egészében és a cigány kisebbség kb. 40%-a. Emellett jelentős bolgár nemzetiségű muzulmán közösség is van (a pomákok).

A 2002-es népszámlálási adatok a felekezeti megoszlásról:[6]

Felekezet

Létszám

Arány

nem válaszolt

308 116

3,83%

teljes lakosság

8 046 652

100,00%

A bolgár népesség számának fokozatos csökkenése gátolja a gazdasági növekedést és a jólét javulását, és a negatív következmények enyhítésére alkalmazott irányítási intézkedések nem foglalkoznak a probléma lényegével. A 2017 és 2021 közötti időszakra szóló kormányprogram az első, amely a tendencia megdöntésére törekszik. A program meghatározza továbbá e cél elérésének elsődleges eszközeit: a születési arány növelését, az ifjúsági kivándorlás csökkentését, valamint a bulgáriai üzleti igényekhez igazított modern bevándorlási politika végrehajtására irányuló szabályozási és intézményi kapacitás kiépítését.[7]

# data[].attributes.attachment_link.description
Bulgária népessége 2014-ben 7 202 198 fő volt. 2011-ben lakosságának 84,8%-a bolgár, 8,8%-a török és 4,9%-a cigány volt.[1] Népszámlálás adatok az etnikai hovatartozásról:[2] Etnikai csoport Létszám (1992) Arány (1992) Létszám (2001) Arány (2001) egyéb 58 634 0,69% 18 792 0,23% nem válaszolt 0 0,00% 62 108 0,77% teljes lakosság 8 487 317 100,00% 8 046 652 100,00% Bulgária nem ismeri el a délnyugat-bulgáriai macedón kisebbség létezését; a bolgár történészek szerint a macedónok nem alkotnak önálló népet, hanem valójában bolgárok.[3] A keresztények sanyarú sorsa ellenére a 19.

# data[].attributes.body
Beszélt nyelvek: albán, szerb

# data[].attributes.body
Euró
Forrás: Google

# data[].attributes.body
Kb. 3,5 millió fő (2017)
Népsűrűség: 74 fő/km²
https://hu.wikipedia.org/wiki/Bosznia-Hercegovina

# data[].attributes.body
Hivatalos nyelv: albán
Beszélt nyelvek: görög, macedón
https://hu.wikipedia.org/wiki/Alb%C3%A1nia

# data[].attributes.body
kb. 28.748 km², ennek 4,9%-a (1350 km²) tavak alkotta vízfelület.

# data[].attributes.body
Bosnyák konvertibilis márka a hivatalos pénznem
https://hu.m.wikipedia.org/wiki/Bosnyák_konvertibilis_márka

# data[].attributes.body
Szarajevó
https://hu.m.wikipedia.org/wiki/Szarajevó

# data[].attributes.body
államforma: köztársaság
N.L. (8a)

# data[].attributes.body
Bosznia-Hercegovina területének 13,6%-a művelhető, de mezőgazdasági művelés alatt csak 3%-a áll
forrás:https://hu.wikipedia.org/wiki/Bosznia-Hercegovina

# data[].attributes.body
Az ország lényegében a Vardar-folyó vízgyűjtő területe. A Vardar az Égei-tengerbe ömlik.
Forrás:https://hu.wikipedia.org/wiki/%C3%89szak-Maced%C3%B3nia#Domborzata

# data[].attributes.body
A nyugat-balkáni, az egykor Jugoszláviához tartozó Macedónia 25 300 négyzetkilométer területű

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Macedónia

.

.

Macedónia, avagy Észak-Macedónia dióhéjban

A Wizzair repüli a Budapest-Skopje viszonylatot (kb. 1 óra 25 perc a repülési idő)!

A nyugat-balkáni, az egykor Jugoszláviához tartozó Macedónia 25 300 négyzetkilométer területű, lakossága kb. 2,1 millió (2020-as becslés). Fővárosa: Szkopje (kb. 200 ezer lakos), ami légvonalban 640 kilométerre van Budapesttől. Szkopje közúton mintegy 800 kilométerre van Budapesttől, ebből jelenleg 546 kilométer az autópályás szakasz. Megállás nélküli autózást számítva kb. kilenc órás utazásról beszélhetünk.

Macedónia új neve 2019-től: Észak-Macedónia (a görögöknek nem tetszett a Macedónia elnevezés)

Macedóniának nincs tengerpartja. Északon Szerbia, északnyugaton Koszovó, keleten Bulgária, délen Görögország, nyugaton Albánia határolja.

Magyar állampolgárok érvényes útlevél vagy érvényes kártya típusú személyazonosító igazolvány birtokában léphetnek be és 90 napig tartózkodhatnak a Macedón Köztársaság területén. Ideiglenes személyi igazolvánnyal nem lehet átlépni a határt.

Havi nettó átlagfizetés: 100 ezer forintnak megfelelő dínár (2019)

Leggyakoribb vezetéknév: Stojanovski

Macedónia hivatalos fizetőeszköze a macedón dínár, avagy dénár (MKD).

Macedónia lakosságának kb. kétharmada ortodox keresztény, egyharmada pedig, mozlim. Macedóniában ezek a beszélt nyelvek: macedón, albán, török, szerb-horvát.

Macedóniában jó a közbiztonság, nyugodtan meg lehet látogatni turistaként a kis országot.

Macedóniában az UNESCO világörökségének része az Ohrid-régió kulturális és történelmi együttese és természeti környezete

Fő látnivalók és nevezetességek még:

Szkopje

Krusevo

Bitola

Strumica

Star Dojra

Tetovo

A szkopjei nagy bazár

Bitola város

Pelister természetvédelmi erdőség nemzeti

Tetszett & Nem tetszett

Tetszett

Nagyon barátságosak, vendégszeretők a helyiek, és sokszor viccesek is

A fantasztikus ízű és egészségességű salátáik, és a csapvizük is finom, nagyon tiszta, valamint a Tikvesh nevű csodás rozé boruk, a hangulatos pub-ok

Olcsó a kaja, a szállás, a tömegközlekedés (még Albániánál is olcsóbb)

Naplementét nézni a Sveti Jovan Kaneo magasságából, valamint a fővárostól 6 km-re Matka természeti szépsége (plusz 3 kolostor)

A szkopjei hatalmas bazár, a Sztara Sharsija

A Sveti Naum kolostor

A Vodno-hegy, a Matka-kanyon (a vízalatti barlangos)

Mavrovo és a közelében lévő Szt. Bigorski kolostor

A Kokino-i ókori (őskori?) obszervatórium

Ohridban a bazárban a mutatványosok, bohócok stb.

Meglepően sokan tudnak angolul, persze inkább a fiatalok

Nem tetszett

Mindenhol, rengetegen és folyton dohányoznak (utálom a cigibűzt), a tiltó rendelkezések dacára (igaz Szerbiában rosszabb a helyzet)

A közutak mentén a sok szemét, illúzióromboló a csodás tájakat látogatva

A simlis taxisok, pincérek és kereskedők

Egyes vidéki részeken a nyomor

A nekem túl erős pálinkájuk, a rakija (40-60 százalékos)

Tetovo nekem nem tetszett, valahogy feszült hely

Ohrid nyári főszezoni túlzsúfoltsága

A városokban a járda nagy részét nem a járókelők birtokolják, hanem a parkoló autók

Vélemények

"Ami leginkább megfogott Macedóniában az egyáltalán nem a városok, és a műemlékek, hanem a természeti szépségek gazdagsága. A körutazás folyamán szebbnél-szebb hegyeket láttunk, szuperek a nemzeti parkok (van 3 belőlük). Nagyon tetszett a Vardar-folyó és környéke, a völgyek, a barlangok. Baromi szépek a tavak: az Ohrid, a Dojran és a Prespa. Szóval Macedóniát ajánlani tudom az aktív turizmus kedvelőinek és a természetbarátoknak. Nyáron voltunk ott, lehet, hogy legközelebb megpróbáljuk a januárt is, síeléssel kombinálva " (Balogh-család, 2014)

" Szkopje egy tökéletes víkendváros, mivel a centrumhoz ennyire közel, ott van egy csodálatos, elképesztő kanyon, a Matka, ahol lehet kirándulgatni, lehet kis csónakot bérelni, kajakot, lehet csak simán lájtosan sétálgatni pár órát és enni egyet a helyi kis étteremben, meseszép környezetben, szóval egy teljes napot vagy akár másfelet simán eltölt itt az ember és tényleg kiemelkedő élmény, viszont mivel maga Szkopje azért nem egy nagy város, így mégsem kell feltétlen több idő a felfedezésre, mint egy hétvége. " forrás

,, Mi csak három napot töltöttünk itt, de úgy érzem, mi már látjuk Macedóniában azt a turisztikai potenciált, ami nagyon hamar kedvelt úti céllá teheti az országot. Skopje laza, egy napos város, de a Matka-kanyonnal kiegészítve egy hétvégi kiruccanásnak tökéletes. Ha pedig Ohridot is tervezitek, akkor már egy hétre is érdemes elutazni. A macedón hegyek látványa egészen magával ragadó. A turista még mindig nem megszokott látvány a helyiek számára, a turisták tájékoztatását is tanulniuk kell még. De minden furcsasággal együtt is kellemes csalódás volt az ország. (2018)" forrás

,, A kereszthez (lanovkához) és a Matka-kanyonba is 20 euróért/1000 dénárért visznek el, viszont mind a két helyen sok a hiéna, ezeket érdemes kerülni!
Kötelező: Matka kanyon, Vrelo hegy! A belvárosi rész igazából 1 nap alatt elképesztően lassú tempóban is bőven bejárható.
A bazár elvileg Európa második legnagyobb bazárja, nagyon hangulatos és még a nevetségesen olcsó árakból is lehet alkudni... bőven.
A Matka kanyonnál, ha szeretnétek motoros hajóval menni, -amit szerintem ne hagyjatok ki- akkor nagyon fontos: NE AZ ELSŐ TÁRSASÁGGAL MENJETEK! Tovább kell sétálni az úton 200 métert, és bár a szikla kiszögelléseitől nem látszik, lesz egy második társaság is, ami teljesen felvisz a barlangig. Mindkettővel mentem... ég és föld. Az egyik 25 percig felvisz a folyón, ha az idő lejár, fordul is vissza (esetünkben 15 perc után...), a második teljesen felvisz a barlangig, időt is hagy oda felmenni és nézelődni. (kö, 2019)

A reptéren a buszjegyet (180 MKD) meg lehet venni kártyával, csak ezért ne váltsatok pénzt, már a buszpályaudvaron is sokkal jobb az árfolyam. Kereszt: 25-ös busz a buszpályaudvarról, hétvégén sokszor ingyenes, onnan fölfelé mar megy a lanovka (100 MKD oda-vissza, szinten kártyával lehet fizetni. Matka kanyon: 60-as busz a buszpályaudvarról (plasztik kártyát lehet venni a sárga kiszuperált buszban, ami a jegyiroda -- 150 MKD és 2 útra elég), DE ha nagy a tömeg déltől mar nem megy be a kanyonba a busz, csak kb Glumovóig, onnan gyalog, de ez nem vészes. A Bazárban egyetek, jók a kajak és olcsó a fagyi (20 MKD egy gombóc) meg a kávé. (o.a., 2019)

,, Macedónia szuper hely, Szkopje pedig nagyon király város. Amit máshogy csináltam volna: az ohridi kirándulás sajnálom, hogy kimaradt, aki tervez ide utazni, annak mindenképpen ajánlom. Szkopjére alapvetően 2-3 nap elég, a főbb nevezetességeket másfél nap alatt körbe lehet járni alapos megfigyeléssel. A közbiztonság hibátlan, jókat lehet enni-inni és a városnézés mellett a kirándulást preferálók is megtalálhatják számításaikat. (2018)" forrás

,, Macedónia, ezen belül is az Ohridi tó azoknak ajánlható, akik a nyári főszezonban akarnak olcsó repülős nyaralásra menni, és tenger helyett beérik egy nagyon szép tóval is.
* Közvetlen Wizzair járat, irányonként sokszor 3 és 12 ezer forint közötti áron
* Nem kell vízum, elég az útlevél vagy a személyi igazolvány
* Skopje és Ohrid között bérelt autóval jól lehet menni; a távolság 200 km, kb 3 óra, részben az autópályán, ahol időnként 30-40 dénár útdíjat kell fizetni (1 MKD = 5,2 HUF)
* Ha a gép este érkezik, az első éjszaka lehet Skopjéban, ahol 40 € az ára egy 3*-os, 50-60 € egy 4*-os szállodának
* Az Ohridi tó tényleg nagyon szép
* Aki homokos tengerparti strandot keres, rossz helyen jár. A városban nincsenek jó strandok, de autóval kis távolságra már van, ahol lehet fürödni a tóban
* Látnivalók vannak: templom, vár, templom, templom stb.
* Ohridban négycsillagos (=erős háromcsillagos) panziók és szállodák még főszezonban is 40-50 €/DBL áron foglalhatóak
* Főétel egy jó étteremben: 180 MKD = 3 € = 950 HUF.
* 12 személyes, kényelmes motorcsónak bérlése kapitánnyal fél órára: 10 €/motorcsónak. Többórás kirándulás a tavon valami híres templomhoz: 10 €/fő.
* Angolul nagyjából beszélnek a boltokban és éttermekben
* Kétfajta szálláslehetőség van Ohridban: óvárosi guesthouse és modern, 3-4 csillagos szállodák. Az első kategória előnye a hangulatos környék és a gyalog is közeli belváros, hátránya, hogy parkolni és általában autózni gyakorlatilag lehetetlen. A modern szállodák tóközeliek, de csak néhánynak van saját strandja.
* A legjobb strand a tavon Sv Naum, az albán határnál. Füves, rendben tartott strand. Kb. Balaton.
* Ohridban a repülőtéren nem fogadják el az otthon kinyomtatott beszállókártyát, be kell mindenképpen csekkolni. Lehet, hogy Skopjéban is így van, érdemes időben kimenni. (2018, Bono)

,, Az tévhit, hogy nem kedvelik a magyarokat, mert nagyon vendégszeretőek. Nagyon jól beszélnek angolul mindenhol, az ételeik nagyon hasonló ízűek a magyarhoz, nagyon nagy adagok vannak és nagyon barátságos áron (inkább olcsónak mondanám).

Mindenképpen meg kell kóstolni a honey rakija-t a nemzeti italukat, ami nagyon finom, leginkább a pálinkához hasonlít és a reggelire az ajvár megkóstolása javasolt (az itthoninak köze sincs hozzá) Az átlagos utazásra szánt összegből úgy éltünk, mint a császárok, minden nagyon olcsó és bőséges. A kiszolgálás elsőosztályú, de minden étteremben cigarettáznak.

Nagyon sok szobor van mindenhol, az épületek gyönyörűek de a gazdagság és a szegénység együtt van jelen. Euróval és macedón dénárral egyaránt lehet fizetni.

Mi autót béreltünk egy napra átszámítva 7000 forintért ( Fiat Tipo 2017es) foglaló vagy bármilyen létét nélkül. A közlekedésük egyébként nagyon érdekes, nem nagyon ismerik a szabályokat erre készülni kell.

Aki síelni menne annak is mindenképpen ajánljuk Macedóniát, mert hihetetlenül jó áron van ( kb 12000 Ft per fő a síruha, síeszközök és a síbérlet ára). Popova Shapka síparadicsom a fővároshoz körülbelül 65 km-re van. Mindenképpen megéri! (sz.cs, 2019)

Olvasmányos linkek

" Mit érdemes megnézni Macedóniában?

Treskavec kolostor, Prilep mellett. Nyaktörő földút visz felfelé, nem árt, ha terepjáród van. Gyalog is megközelíthető, csak úgy hosszabb és fárasztóbb.

Ohrid és az Ohridi tó. Gyönyörű, sajnos sokszor zsúfolt. A balkáni kultúra egyik bölcsője és emblematikus helye.

Vevcani. Az Ohridi tótól nem messze, magányos keresztény falu albán és török (!) falvak között. Évente egy pár napra (talán januárban...) kikiáltják a Vevcani Köztársaságot, ilyenkor csak vevcani útlevéllel lehet belépni (természetesen ezt meg lehet venni, egész éven át).

Skopje. Az óvárosa hangulatos, tele kitűnő kebab-éttermekkel és török időkből származó emlékekkel.

Szveti Jovan Bigorszki kolostor, Kriva Palanka mellett. Az egyik legnagyobb az országban.

Mire kell vigyázni, mik a veszélyek? Kéregetők tömege mindenhol, nagyon alacsony közlekedési morál, kosz, higiénia teljes hiánya bizonyos helyeken.

Milyenek az árak? Kb. magyar színvonalon.

Milyen az utak állapota és a tömegközlekedés? Az utak állapota nem vészes, hegyvidéken azért keskeny és elhanyagolt szakaszok bőven vannak. Tömegközlekedéshez nem volt szerencsém. (2010)" forrás

"Kiküldetésben dolgoztam Skopjéban, onnan van némi tapasztalatom:
Mire kell figyelni?

A piros lámpa az zöld. Senki nem tartja be.

Gyalogosként a zebrán hiába van zölded, simán elgázolnak ha nem ugrasz félre, de tényleg. Volt olyan hogy k.b. 70-nel mentek el mellettem a zebrán 5 centivel, pedig zöldem volt.

Skopjéban az albán városrész elég kemény, voltam, azzal vigyázz

Tele van kéregető cigánnyal, térdre esnek előtted, meg minden, keményen rájuk kell szólni. Egy kollégámnak a lábába kapaszkodtak, ő meg húzta a cigány lányt maga után...

Autózás esetén figyelj, mert mindig te vagy a hibás fejre is állhatsz. Autópályán simán kerékpároznak, lovaskocsiznak.

A teheneket a két pályát elválasztó korlát közé kötik. Mi a kollégákkal elütöttünk egyet így, mert a marha marha bedugta a fejét az útra - paff elcsaptuk.

A birkagyomor levest meg ne kóstold, mert szétrókázod az agyad.

Ohrid nagyon szép, csak amikor ott voltam háború volt, nem kicsit féltünk....ott az albán határon.....(2010)" forrás

"Bár a mindössze kétmillió lakost számláló Macedónia a jugoszláv időkben az egyik legszegényebb terület volt, jelenleg gazdasága viszonylag stabilnak mondható és főleg az elmúlt 5 évben látványos fejlődésen ment keresztül. A - természetesen Nagy Sándorról elnevezett - nemzetközi repülőteret felújították és kibővítették, a közutakat rendben tartják, és tervbe vették egy vasútvonal kiépítését is Veles felé, a fővárosban, Szkopjéban nagy építkezésekbe kezdtek.

Macedónia földrajzilag csodaszép ország, egy fel nem fedezett ékszerdoboz: az ország nagy részén magas hegyek emelkednek, csodás erdőkkel, amelyek télen igazi síparadicsomok, egyre több helyen kiépített pályákkal. Nyugaton pedig egy Balaton-nagyságú tó, a szintén gyönyörű helyekkel határolt, kristálytiszta Ohridi tó választja el Albániától. A pihenés mellett kiváló hely egy alapos hízókúrára is: az éttermekben kiválóan főznek és valamennyi hagyományos balkáni étel megtalálható a sopszkától a csevapig. Mindemellett a macedónok rendkívül vendégszeretőek, a magyarokat pedig különösen kedvelik. (2013)" forrás

"A hegyvidéki ország gazdag kultúráját antik színházain, középkori kolostorain és jól megőrzött bizánci templomain keresztül ismerheted meg. És ha ellátogatsz az idilli falvakba, látni fogod, hogy gyakorlatilag nem sokat változtak az évszázadok folyamán. A vulkáni tavak, a hegyi folyók és védett természeti területek híresek szépségükről, így mindenféle szabadtéri tevékenységhez ideális terepet nyújtanak.

Az ország fővárosát, Szkopjét 1963-ban hatalmas földrengés rázta meg, ennek köszönhetően az utóbbi évtizedek az újjáépítés jegyében teltek. A folyamatosan változó városban rengeteg új szobrot, hidat és épületet láthatsz. A bizánci és oszmán kori emlékek közé tartoznak a mecsetek, a fürdők, a Vardar folyót átszelő kőhíd és a dombra épült Kale erőd, ahonnan fantasztikus panoráma nyílik a városra.

A múzeumok mellett érdemes felkeresned Nagy Sándor monumentális lovasszobrát és Teréz anyának, Szkopje (akkori nevén Üsküb) híres szülöttjének emlékházát is. A Balkán második legnagyobb török bazárjában (Isztambul után) a mesteremberek évszázados hagyományokat tartanak életben, és ha végigsétálsz a kanyargós macskaköves utcákon, érezni fogod azt a bohém hangulatot, amit a kis üzletek, a kávézók és a galériák árasztanak. (2014)" forrás

"A déli államok legvidámabbjának meglepő módon Macedónia tűnt, pedig a sajtó azt sugallja, hogy jóllétnek itt nincs helye. A felszínes szemlélő mégis valamiféle mindent átható és nehezen leírható, kellemes hangulatot érez mindenütt. Nem a Balkánnal sokszor azonosított mediterrán pezsgést, inkább valamiféle bölcs nyugalmat. Valami olyat, ami az imádni valóan giccses és megalomán szkopjei főtéren a szökőkutak között szaladgáló kisgyerekekből árad. Egyébként is feltűnő, hogy két hét alatt egyetlenegy esetet sem láttunk, ahol a szülő nyilvános helyen vállalhatatlanul viselkedett volna a gyerekével. Nem túlzás azt mondani, még a legreménytelenebb helyeken is hihetetlen kiegyensúlyozottsággal találkoztunk. A déli országok közül egyedül Macedóniában tűnt fel a nyugatias rendezettség. Tiszta, átlátható bevásárlóközpontok, országszerte kiépült cégláncok keltették az élhető élet benyomását. Csak az egész Balkánra jellemző szemetelés rontotta itt is az összképet. Nem volt olyan hegycsúcs, olyan kristálytiszta vizű patak, olyan eldugott mező, ahol ne találkoztunk volna szeméttel. (2015)" forrás

,, Ha van valami, amiben albánok, bolgárok, görögök és szerbek egyetértenek, akkor az a következő: Macedónia nem tekinthető országnak, lakossága nem nevezhető önálló nemzetnek. A macedónok viszont az ókori makedónok és Nagy Sándor leszármazottainak tartják magukat. Az egymástól zavartalan messzeségben lévő álláspontok következtében mindenki végezheti a dolgát, a szomszédok beszólogatnak, a macedónok építik történelmüket. Sétálgatok Skopje utcáin, a Vardar-folyó partján új épületek magasodnak, a belvárost pár év alatt akkora munkával hozták létre, amely elvégzéséhez rendszerint emberöltők kellenek. Mindenfelé minisztériumok, templomok, múzeumok, színházak, diadalívek, gyaloghidak, emlékművek, szobrok, akad köztük teljesen modern, és akad, amelyet egy-egy történelmi építészeti stílusnak megfelelően alakítottak ki például bizáncivá, vagy klasszicistává.

Mivel az irigy szomszédok szerint Macedónia nem is ország, az ókori makedónokhoz pedig semmi közük, ezért a macedónok frappáns válaszul szép ívű történelemgyártásba kezdtek. A városokban, így Skopjéban is, nagy kedvvel emelik Nagy Sándor és apja II. Fülöp szobrait. Nem csupán őket tartják elődeiknek, de az általunk Sámuel bolgár cárként ismert uralkodót, sőt Szent Cirillt és Metódot is, a Skopje környékén született Justiniánus bizánci császárról már nem is szólva. Ám elsősorban Nagy Sándor a macedón történelem hivatkozási alapja, a szobrász kedves lova, Bukephalosz társaságában ábrázolta Skopje főterén. Nagyobb, mint a Szalonikiben lévő Nagy Sándor-szobor, ennek megfelelően nagy és kitartó a görög felháborodás is.

Sétálgatok Skopje belvárosában. A fent említett bolgár szálhoz még csak annyit, az utcán az emberek a bolgár egy nyelvjárását beszélik, amely 95 százalékban megegyezik a Szófiában beszélt hivatalos nyelvvel. Sétálgatok Skopje belvárosában, görög-keleti templomokat fotózgatok, ezekkel összefüggésben komoly tulajdonjogi viták vannak a szerb ortodox egyházzal. Sétálgatok Skopje utcáin, a Vardar-folyó partján új épületek magasodnak, a belvárost pár év alatt akkora munkával hozták létre, amely elvégzéséhez rendszerint emberöltők kellenek. Mindenfelé minisztériumok, templomok, múzeumok, színházak, diadalívek, gyaloghidak, emlékművek, szobrok, akad köztük teljesen modern, és akad, amely egy-egy történelmi építészeti stílusnak megfelelő, például bizánci, vagy klasszicista.

Esténként a belváros a szivárvány minden színében pompázik, fényjátékok és zenélő szökőkutak szórakoztatják a nagyérdeműt. A Skopje 2014 program célja a belváros teljes rehabilitációja, a költségek többszáz millió euróra rúgnak.

Többről van szó, mint egy város felépítéséről. Minden épület, minden műtárgy a macedón történelmi identitást hangsúlyozza. A jelenlegi főtér nem is olyan régen még egy üres terület volt, most csak a szobrok alig férnek el egymástól. Ám az is igaz, épül a város és minden tiszta, rendezett. Nem is gondoltam volna, hogy Skopje ennyire rendben van. (2013)" forrás

Fotóegyveleg
Vissza az elejére
Kommentek

# data[].attributes.attachment_link.description
A Wizzair repüli a Budapest-Skopje viszonylatot (kb. 1 óra 25 perc a repülési idő)! A nyugat-balkáni, az egykor Jugoszláviához tartozó Macedónia 25 300 négyzetkilométer területű, lakossága kb. 2,1 millió (2020-as becslés). Fővárosa: Szkopje (kb. 200 ezer lakos), ami légvonalban 640 kilométerre van Budapesttől.

# data[].attributes.body
Akkora a kivándorlás, hogy a bőséges gyermekáldás mellett is csökken Koszovó lakossága.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Régóta meg akartam nézni Koszovót, hogy élőben is lássam, mi igaz abból a sok kliséből, amelyet ráaggattak az utóbbi évtizedben. Túlnépesedés, véres etnikai konfliktusok és mindig valami újabb probléma - folyamatosan ezeket halljuk, ha Koszovó kerül a hírekbe. Mivel nem rajongok a szocreál stílusért, a főváros helyett inkább a vidéket vettem célba a hideg beállta előtt.

Koszovóban nem sok vasútvonal van, viszont rengeteg buszjárat, így gyerekjáték volt az utazás. A jegyárak olcsók (1-3 euró), cserébe viszont nagyon lassan haladtunk. Az utak túlterheltek, felfestés alig van. A távolsági buszok, mivel helyi járatoknak is számítanak egyben, bárhol és bármikor megállnak, még szalagkorláton keresztül is simán felszállhattunk. Amíg a repülőtértől beértünk a pristinai buszállomásra, három baleset történt. A mozgó, tolató buszra is simán szállnak fel az utasok, ilyen menetidők mellett nem lehet az időt húzni.

Falu végén Toni Bleri utca

Egy átlagos településben nem sok örömét leli a turista. Mindenütt hatalmas családi házakat láttunk, viszont alig egy-egy fát vagy kertet. Ugyan ki is gondozná azokat, hiszen sokan külföldön dolgoznak. Akkora a kivándorlás, hogy a bőséges gyermekáldás mellett is csökken Koszovó lakossága. A boltosok szeretik kipakolni a portékáikat az utcára, így sokszor mosógépeket, műanyag kannákat, bölcsőket vagy éppen bútorokat kerülgetve lehetett csak a járdán előre jutni. Koszovóban még virágoznak a trafikok; az özönvíz előtti bódékban az édességtől kezdve a koporsóig mindent árulnak.

Mi csak a helyi készítésű enni-innivalókra lettünk volna kíváncsiak, de sajnos ilyenek a nagyobb boltokban se nagyon vannak. Mindent elárasztanak a külföldről behozott, előre csomagolt vacakok. A Birra Peja, azaz a pejai sör mellett csak a rahoveci bor érdemel figyelmet. Extra minőségű tömény italokkal csak a repülőtéren találkoztunk. Az utcákon rengeteg vezeték lóg mindenfelé, a városkép szörnyű. A műemléképületeket ízléstelen, kommersz házak fogják körül, lenullázva ezzel a történelmi miliőjüket.

A túlnyomóan albán etnikumú Koszovóban a helységneveket akkurátusan ott is kiírják szerbül, ahol már hírmondójuk se maradt. Igaz, hogy ezeket a feliratokat rendszerint le is festik ismeretlen (?) kezek. Viccesek a töredezett járdájú Bill Clinton és Al Gore sugárutak vagy a Toni Bler, azaz Tony Blair utcák, akár gazos, elhanyagolt faluszéleken is. A szeméthelyzetet jobb nem ecsetelni. A gazdagabb házak egy részét a szokásos giccses kőoroszlánok, hattyúk vagy sasok őrzik. Helyi érdekesség viszont az amerikai fehérfejű rétisassá átfestett kétfejű albán sas, mint díszítő elem. Nem vidék, de külön említést érdemel a Hillary divatüzlet és arcposzter egy pristinai panel aljában, mint a szomszédos Bill Clinton-szobor nem hivatalos tartozéka.

Koszovó elég unalmasra sikeredett állami lobogójánál vidéken sokkal népszerűbbnek láttuk az albánokra és Albániára általánosan utaló, vörös alapon kétfejű sast ábrázoló zászlót. Nyugati diplomatáktól távol nem kell tagadni a nyilvánvalót: az albán területek egyesülésére volna igény. Érdekes módon a temetők is fel vannak lobogózva; arra gondoltam, hogy ez a szerbekkel vívott háború áldozataira utalhat. Emellett sok a kimondottan albán harcosoknak emelt emlékhely és hősi szobor is. Ezek az alkotások néha képregénybe illőek, de itt nem a szépség a cél.

A helyiek kedvessége és segítőkészsége azonban ellensúlyozta a túlzsúfolt és szedett-vedett stílusban felépült települések negatív kisugárzását. Egy mitrovicai pékségben ajándék perecet kaptunk, de még a fővárosban is rátelefonáltak a szállásadóra, mivel a cím alapján nem találtuk a hostelünket. Az utca embere szívesen gyakorolja az angolt, amely jobb szinten van a magyarországi átlagnál, a pincérek pedig őszintén örülnek a kapott borravalónak. A másik dolog, ami feldobja az embert, az a rengeteg kávézó. Még a legtrendibb helyeken is jóval a hazai árak alatt kávézhattunk, ücsöröghettünk, és bámulhattuk az embereket. A helyiek is ugyanezt teszik.

Két fénypont a balkáni szürkeségben

Peja (szerbül Peć) és Prizren városa ugyanúgy másfél órás buszútra van Pristinától, és mindegyikbe érdemes volt elmenni. Peja első pillanatra szörnyű volt, de másnapra megszerettük. Teljes az építészeti káosz és összevisszaság ebben a városban is, de a hangulat jó. Van itt keleties bazár, folyóparti éttermek, dzsámik és a háttérben hatalmas hegyek, amelyek azért elég rendesen megemelik a hely értékét. A városban megmaradt néhány kulla, vagyis régi albán lakótorony. Ezeket a régi házakat külön jelölik a prospektusok aszerint, hogy mely családoké voltak.

Prizren jobban megőrizte keleties hangulatát: olyan mint Szarajevó, csak kicsiben. Nem véletlen, hogy ez a város a koszovói turizmus fellegvára, bár külföldi turistát itt is csak mutatóban láttunk. A várost uraló romos várból letekintve századfordulós balkáni látkép tárult elénk, miután kiiktattuk a panelházakat a háttérből. Mecset, ortodox és katolikus templom váltakozik ízléstelen szocreál házakkal és rengeteg a kávézóval. Prizrenben sok török él, egy mecsetbe betérve élő müezzint hallgathattunk, ami nagy élmény volt. Prizrenben éreztük először, hogy Európa nem legszegényebb országában vagyunk.

A 13-14. században Koszovóban gyönyörű szerb ortodox templomok, kolostorok épültek, amelyek ma albán környezetben dacolnak a történelemmel és a barbár kezekkel. Kevés kivételtől eltekintve mindegyik bejáratánál őrök állnak. Utunk során a leghíresebbeket sikerült meglátogatnunk.

Peja város szélén kezdődik a Rugova-völgy, az erdélyi Tordai-hasadék és Békás-szoros koszovói keveréke. A völgy bejáratánál - a KFOR-os útlevélvizsgálat után - megnéztük a szerb pátriárkák kolostorát. A komplexum több, egybeépített egyhajós templomból áll, amelyekbe egy közös előtérből lehet belépni. A félhomálynak és a középkori freskóknak köszönhetően minden helyiségben misztikus légkör uralkodik. Az épületegyüttes jelenleg apácakolostor; állítólag Boris Tadić egykori jugoszláv államelnök volt felesége is ide vonult be válása után, bár ezt egy helyi szerb pletykának titulálta.

Pejából átbuszoztunk a 12 km-re lévő Deҫanba, hogy az ottani kolostort is megnézzük, mivel ez a legnagyobb középkori ortodox templom az egész Balkánon. Eleinte tartottunk tőle, hogy milyen reakciót vált ki a helyiekből, ha a kolostor hollétét kérdezzük, de az albán kávézóban a legnagyobb nyugalommal mutatták meg az irányt. Ez óriási fejlődés ahhoz képest, hogy 15 éve még lőtték a falait. Itt is ugyanolyan misztikus és ódon hangulat lengi be a helyet, mint Pejában. A valóságra csak a bejárat előtt emelt beton úttorlaszok és a sok KFOR-katona emlékeztetett.

Turista mindkét helyen alig volt, és valaki mindig szemmel tartott bennünket. A kolostorról magyar nyelvű képeskönyvet is tudtunk venni.

Ha már a kolostoroknál tartunk, érdemes megemlíteni, hogy Koszovó hivatalos neve szerbül Kosovo i Metohija, nem hivatalos magyar fordítással Rigó(mező) és a kolostorok földje. A Kosovo szót átvették az albánok Kosova alakban, de az ország nyugati területét jelentő, (szerb ortodox) kolostorok földje már sok volt nekik, így albánul Rrafshi i Dukagjini (Gjin herceg fennsíkja) Nyugat-Koszovó elnevezése.

Szerb szigetek az albán tengerben

Elég depresszív volt a hangulat a szerbek által lakott etnikai zárványokban. Ezekben mintha megállt volna az idő úgy 1980 környékén - bár az órák az albán részeken se járnak jól. Pristinából első utunk Mitrovicába vezetett. A város északi, szerbek lakta részén nem Hillary, hanem Putyin arcképe volt kirakva egy tömbház bejáratára. Az albán városrészből gyalogosan lehet átjutni ide egy új hídon. A biztonság kedvéért azonban páncélautók és KFOR katonák figyelik az átjárását.

Az albán oldaltól jóval kopottabb, de tisztább szerb negyed sétálóutcáinak viacolor kövezete a híd előtt földútba átváltva egy gazos körforgalomban végződik, itt ér véget az ő külön világuk. Jóval lassabban folyik itt az élet, mint a vibráló albán részen. Új ház alig van, és ahogy elnéztem, a panelprogram se jutott még el idáig. Az utcákon csak szerb zászlók vannak, amelyeket hazafias graffitik egészítenek ki. Érződik az igyekezet annak a látszatnak a fenntartására, hogy nem az albán irányítású Koszovóban, hanem tulajdonképpen egy kis Szerbiában járunk.

Észak-Mitrovicában ugyanúgy kávézókban ücsörögnek a szerbek, mint a folyótól délre az albánok. Itt azonban euró helyett szerb dinárban vannak az árak, még az üdítőitalos hűtők is szerb ásványvizeket reklámoznak, és még jobban megnézik az idegent, mint másutt.

Mitrovica egyetlen előnye a fekvése. A város látképét egy két lábon járó birodalmi lépegetőnek vagy inkább koporsónak tűnő szocreál valami uralja. Soha nem jöttem volna rá, hogy egy bányászcsillét akar jelképezni, és nem más, mint az elesett bányász partizánok 1954-ben emelt emlékműve. Kissé lejjebb, egy valaha kellemes, kertes övezetben építették fel a Szent Demeter ortodox templomot. Nyilván azért a hegyoldalba, hogy uralja a városképet. A hatalmas templom a sok panel miatt távolról már alig látható, és időközben a déli oldalon török pénzből felépült Koszovó legnagyobb és legmodernebb mecsete, a Bayram pasa dzsámi, így ennek a versenynek is pont került a végére.

Egy másik szerb enklávéban, a Pristina melletti Gračanicában (albánul Graçanicë) tekintettük meg a harmadik jelentős kolostort. Titulusa az elég misztikusan hangzó „Istenszülő elszenderülése", vagyis Mária halála. A hely éppen nem az albánok, hanem egy japán turistacsoport ostroma alatt állt. Nem gondoltam volna, hogy ezeket a csoportokat érdekli a koszovói szerb kolostorok kérdésköre. Érdekes volt tapasztalni, hogy a főváros közvetlen közelében egyetlen településként ma is a szerb feliratok és nyelv dominál az utcán. Szerb választási plakátok közepette Harcsa Veronika és Gyémánt Bálint pristinai jazzkoncertjére hívó plakátot is felfedeztünk.

Elszánt utazóként meglátogattuk Velika Hoča (albánul Hoҫё e Madhe) szerb falut is. Itt nem egy, hanem tizenhárom szerb ortodox templom van. Nem is olyan sok ez a szám, ha azt vesszük, hogy a fénykorában több mint húsz egyházi épület állt itt. A szebb napokat látott kis falu akár a helyi Hollókő is lehetne, ha nem Koszovóban volna. Ide taxival jöttünk ki a szomszédos Rahovec (szerbül Orahovac) városkából. A sok templomon kívül van itt még egy régi patinás borászat (sajnos zárva volt), egy múzeum szeráj (régi lakóház), egy falusi kávézó és egy hamisítatlan koszovói szuvenír bolt: belsejükben keresztet és persze pálinkát is tartalmazó üvegpalackokat vehetünk itt. Az egyszerűtől kezdve a Koszovó, KFOR feliratú keresztekig terjed a repertoár.

A falu szélén egy kis emlékmű áll, amely a Koszovóban elrabolt és meggyilkolt szerbekre emlékeztet. Ezenkívül a bezártság teljes érzése, ami érezhető volt itt. A környéken ez az egyetlen szerb falu, a szomszédos Rahovecben volt az egyik legkegyetlenebb népirtás majdnem ezer polgári áldozattal, így nem problémamentes az élet errefelé még koszovói szinten sem. Az albán taxisofőr elmondta, hogy a Rahovecben maradt szerbek sorban adják el házaikat, és Szerbiába költöznek.

Magyar vonatkozások is vannak

Koszovóban találtunk néhány magyar szálat is. „Szerb Mohácsként" általában csak az első, 1389-es rigómezei csatát emlegetik. Volt azonban egy második is 1448-ban. Ekkor Hunyadi János és ezáltal az egész Balkán felszabadításának terve szenvedett vereséget, miután Brankovics György szerb despota a török szultánnak elárulta a magyar kormányzó terveit. Hunyadit a szerb vezető a vesztes csata után elfogta, és csak 100 ezer arany váltságdíj fejében engedte szabadon. Ezt követően - nem pedig 1389-ben - Szerbia teljesen a törökök martalékává vált, és Magyarország felé tolódott a frontvonal.

Prizrenben megnéztük azt a házat, ahol 1878-ban megalakult az Albán vagy más néven Prizreni Liga. Természetesen ez a liga nem a fociról szólt. Egy nemzeti szerveződés volt, válasz arra a nagyhatalmi döntésre, amely az albánlakta területeket a balkáni szláv államoknak ajándékozta. Célja az albán területek egyesítése volt. De hol van itt magyar szál?

Furcsa módon éppen a Liga fő politikai vezetőjéről, Ymer Prizreniről nem maradt fenn fénykép, a többiekről igen. Egy arcrekonstrukció elkészítése, valamint annak megállapítása végett, hogy tényleg gyilkosság áldozata lett-e a vezető, a kiállításon szereplő fényképek szerint Nemeskéri János antropológus professzor végezte el Ymer Prizreni csontjainak vizsgálatát.

Pejában meglátogattuk az osztrák-magyar katonai temetőt. Nem egy elhanyagolt, gazos sírkertet találtunk, hanem egy (magyar és osztrák pénzen) rendbe hozott emlékhelyet. Az itt eltemetett 208 katonából 58 fő bizonyíthatóan magyar állampolgár volt. A temető a római katolikus Szent Katalin-templom közelében van. Erről a templomról azt gondolhatná az ember, hogy biztosan a szerbek látogatják, de nem. A szerbek ortodoxok, a kevés római katolikus ezen a vidéken csakis albán lehet.

A mi magyar vonatkozásunk szintén Prizrenhez kötődik. Találkoztunk egy Budapest feliratú pólót viselő helyi emberrel. A férfi lelkesen dicsérte Budapest szépségeit és az ott lakókat egyaránt. Mint mondta, szeretne újból ide látogatni, de a vízum komoly problémát jelent. Faramuci helyzet, hogy Koszovó, amelynek hivatalos fizetőeszköze az euró, és egy szem autópályáját is EU-s pénzből építették, az egyetlen balkáni ország, amely lakóinak még mindig vízumra van szükségük az Európai Unióba való belépéshez.

# data[].attributes.attachment_link.title
Megtaláltuk a szépet is Koszovó lehangoló szürkeségében

# data[].attributes.attachment_link.description
Régóta meg akartam nézni Koszovót, hogy élőben is lássam, mi igaz abból a sok kliséből, amelyet ráaggattak az utóbbi évtizedben. Túlnépesedés, véres etnikai konfliktusok és mindig valami újabb probléma - folyamatosan ezeket halljuk, ha Koszovó kerül a hírekbe. Mivel nem rajongok a szocreál stílusért, a főváros helyett inkább a vidéket vettem célba a hideg beállta előtt.

# data[].attributes.body
elődállam: Bolgár Népköztársaság
hivatalos nyelv: bolgár
független: 1908.szeptember 22
https://hu.wikipedia.org/wiki/Bulgária
B.M 8.A

# data[].attributes.body
Hivatalos nyelv: Macedón
https://hu.wikipedia.org/wiki/Észak-Macedónia
B.M 8.A

# data[].attributes.body
Domborzata:Bulgária földje változatos, felszínének kétharmada síkság és dombság
Az átlagos tengerszint feletti magasság 470 méter
(R.G.;https://hu.m.wikipedia.org/wiki/Bulg%C3%A1ria)

# data[].attributes.body
Területe majdnem fele akkora mint hazánké. (B.B. 8.A)
https://hu.m.wikipedia.org/wiki/Bosznia-Hercegovina

# data[].attributes.body
Zászlaja:
(R.G.;https://hu.m.wikipedia.org/wiki/%C3%89szak-Maced%C3%B3nia)

# data[].attributes.body
Bulgária fővárosa Szófia. (B.B. 8.A)
https://hu.m.wikipedia.org/wiki/Bulgária

# data[].attributes.body
Népessége: 2,9 millió fő
Deák Dorottya 8.a

# data[].attributes.body
Népszámlálás szerint (2018): 2 075 301 fő
Népsűrűség: 82 fő/km²
Forrás:https://hu.wikipedia.org/wiki/%C3%89szak-Maced%C3%B3nia

# data[].attributes.body
https://hu.wikipedia.org/wiki/Koszov%C3%B3

# data[].attributes.body
köztársaság
https://hu.wikipedia.org/wiki/Bosznia-Hercegovina

# data[].attributes.body
Az ország 2007. január 1. óta az Európai Unió tagja.
https://hu.wikipedia.org/wiki/Bulg%C3%A1ria

# data[].attributes.body
Köztársaság
-kb. 620 000 fő
Himnusza: https://www.youtube.com/watch?v=2bZYmCsEfmE
Forrás: https://hu.wikipedia.org/wiki/Montenegr%C3%B3

# data[].attributes.body
1991. szeptember 8.
Észak-Macedónia Jugoszláviától való függetlenségének kikiáltása
Forrás: https://hu.wikipedia.org/wiki/%C3%89szak-Maced%C3%B3nia

# data[].attributes.body
https://hu.wikipedia.org/wiki/Podgorica
Cs. B. 8.A

# data[].attributes.body
Forrás: Google
Cs. B. 8.A

# data[].attributes.headline
Albánok alkotják az ország lakosságának majdnem 90%-át (GMA)

# data[].attributes.subject
Albánok alkotják az ország lakosságának majdnem 90%-át (GMA)

# data[].attributes.body
https://hu.wikipedia.org/wiki/Koszovó#Népesség

# data[].attributes.body
https://hu.wikipedia.org/wiki/Bosznia-Hercegovina

# data[].attributes.body
Tudtad? A bolgárok fizetőeszköze a bolgár léva, a szó jelentése: oroszlán. Értéke: 1 bolgár léva = kb. 181 forint (2020.04.27-ei árfolyamon).
https://hu.wikipedia.org/wiki/Bolg%C3%A1r_leva