# data[].attributes.attachment_link.title
Mind Map Free - Free Mind Mapping Software | MindMeister

# data[].attributes.body
Sosufag:
- Jeg kan give eksempler på sundhedsfremmende og sygdomsforebyggende aktiviteter i forhold til personlig og praktisk hjælp.

- Jeg anvender de mest almindelige fagudtryk i relevant sammenhæng.

- Jeg kan forklare, hvordan kroppen er opbygget - organer og basale funktioner.

- Jeg kan gøre brug af de hygiejniske principper under personlig og praktisk hjælp.

- Jeg kan tage hensyn til borgerens blufærdighed og grænser.

Naturfag:
- Jeg har kendskab til til hvilken betydning vægtstangsprincippet og gnidningsmodstanden har for de ergonomiske principper.

Dansk:
- Jeg kan anvende IT til at dokumentere eget materiale.

# data[].attributes.body
Bliv klogere her:
- Nedre hygiejne
- Nedre hygiejne på mænd
- Nedre hygiejne på kvinder

ÅLC: Urinvejene bygges.

# data[].attributes.body
Grundforløb 2. udgave:
Kap. 2, 17 og 19.

# data[].attributes.body
Navn: Karla Lindholm Jensen

Alder: 110 år

Nuværende bolig: Lejlighed i Herning

Netværk: Søn og svigersøn, børnebørn og oldebørn samt venner i Herning. Adoptivdatter er død pga. kræftsygdom.  Ægtefællen er død.

Værdier/livsførelse: Ude godt, men hjemme bedst. Familien er det vigtigste man har.

Interesser før og nu: Venner og familie. Ryger cerutter. Kryds & tværs

Sygdom/funktionsnedsættelse: Aldersrelaterede funktionsnedsættelser.
Funktionsevne: 3. Borgeren deltager og kan under forudsætninger af omfattende personassistance udføre aktiviteten. Borgeren deltager under forudsætning af omfattende hjælp.

# data[].attributes.body
Èngangshandsker og evt. engangsforklæde

# data[].attributes.body
Børstning af tandprotese
En tandprotese skal holdes ren, for ellers kan den give svamp i munden på borgeren og dårlig ånde.

Almindelig tandpasta må ikke bruges da det ridser protesen og gør at belægningen sidder fast.

Der skal bruges flydende sæbe eller speciel protesetandpasta i stedet.

Hvis der observeres forandringer, som fx belægninger eller sår skal en assistent eller sygeplejerske kontaktes.

Det er bedst at børste tandprotesen hvis borgeren er på toilettet og sidder ved vasken, men det kan også ordnes i sengen.

Forberedelse

Foretag håndhygiejne.

Find et bord eller lignende, som du kan stille dit udstyr på. Bordet skal kunne tåle at blive vådt og blive tørret af.

Find udstyr frem.

Udstyr

engangshandsker

håndsprit

håndklæde

lille skål til at lægge protesen i

engangsvaskeklud

protesetandbørste

flydende sæbe eller speciel protesetandpasta

blød tandbørste

mundrensepind.

Fremgangsmåde

Forbered og inddrag borgeren.

Foretag håndhygiejne, og brug engangshandsker.

Læg en engangsvaskeklud i vasken for at beskytte protesen, hvis du skulle tabe den, mens du håndterer den.

Sørg for at have et godt greb om protesen, når du håndterer den.

Lad borgeren selv tage protesen ud af munden, og bed ham om at lægge den i skålen, hvis det er muligt, eller fjern protesen på følgende måde:

Undermunden: Protesen sidder løst, og du kan let fjerne den med et pincetgreb med din tommel- og pegefinger.

Overmunden: Protesen sidder fast pga. undertryk mellem protese og gane. Sæt dine pegefingre på hver side af protesen i overmunden, og pres den ene side ned, så der kommer luft ind under protesen, så den slipper ganen.

Delprotese: sidder fast med bøjler på de naturlige tænder. Sæt en fingernegl på hver bøjle, og pres forsigtigt nedad i overmunden/opad i undermunden, indtil protesen slipper.

Børst protesen grundigt og systematisk med protesetandbørsten og flydende sæbe eller speciel tandpasta, der er beregnet til proteser (almindelig tandpasta ridser). Skyl efter med rindende vand.

Børst gummerne med blød tandbørste, eller rens dem med mundrensepind eller engangsvaskeklud.

Hjælp borgeren med at få protesen sat i munden igen, først overmunden og dernæst undermunden.

Tag handsker af.

Foretag håndhygiejne.

Oprydning

Læg håndklædet til vask.

Gør skylleskålen ren med vand og opvaskemiddel, og tør den af.

Gør bordet rent.

Ryd op, og luft ud.

Foretag håndhygiejne.

# data[].attributes.body
Urinvejene består af nyrerne, urinlederne, urinblæren og urinrøret.
Urinvejenes funktion er at:
-Rense blodet for affaldsstoffer og danne urin.

- Regulere kroppens vand- og saltindhold.

- Danne hormoner som har betydning for dannelsen af røde blodlegemer, blodtrykket og D-vitamin.

- Rense blodet for giftstoffer og medicin.
- Udskille affaldsstoffer og overskydende væske via urinen.

Formålet med urinvejene

At hjælpe kroppen af med affaldsstoffer, der kommer fra cellernes arbejde og de fremmede stoffer, som kroppen får igennem kost, medicin og andet.

At styre kroppens væskebalance

At styre blodets koncentration af forskellige salte i blodet

At være med til at regulere blodtrykket

At danne hormoner

At omdanne D-vitamin, så kroppen kan bruge

Urinvejene består af: Nyrer, urinleder, urinblære og urinrør.

# data[].attributes.body
Blærekatar: blærebetændelse
Ureter: urinleder

# data[].attributes.body
Frisering foregår enten med kam eller børste, efter borgerens ønske. Mange mennesker er meget forfængelige mht. hår og frisure, og det har stor betydning, at håret sidder, som det plejer. Husk altid at give borgeren mulighed for at kigge i et spejl, når håret er ordnet.

# data[].attributes.body
De udløsende faktorer til delir er fysisk sygdom eller medicinpåvirkning.
Medicinpåvirkning, obs: nyrene har den vigtige funktion, at rense kroppen for affaldsstoffer. Ved lavt væskeindtag, vil affaldsstofferne ikke blive skyllet ud med urinen.
Delir er et syndrom defineret som en akut opstået tilstand. Symptomerne på delir er oftest svingende, men er kendetegnet ved forstyrrelser i bevidsthed, opmærksomhed, døgnrytme og psykomotorik.

Den udløsende årsag til delir er altid fysisk sygdom, fx urinvejsinfektion, lungebetændelse eller væskemangel. Delir kan også skyldes medicinpåvirkning eller bivirkninger af medicin. Varigheden af en delirøs tilstand varierer. I nogle tilfælde er tilstanden langvarig og aftager først, når den udløsende årsag er helt afhjulpet, fx når den fysiske sygdom er velbehandlet.

# data[].attributes.body
Ergonomi er læren om, hvordan kroppen fungerer under arbejdet. Ergonomi handler om at bruge sin krop rigtigt og at tilpasse arbejdet, så der er så få belastninger som muligt på muskler og skelet. Herunder er det bl.a. vigtigt at have viden om din krop, rigtige arbejdsstillinger, korrekt brug af arbejdsredskaber, forflytninger og hjælpemidler - og være i stand til at anvende denne viden i praksis.

Vægtsstangsprincippet: Når borger skal vendes.
Bådprincippet: når borger skal længere op i sengen.
Spilerdug = mindsker friktionen. Antiskrid= øger friktionen.

# data[].attributes.body
Sæbe til kropsvask

En god sæbe til kropsvask bør være let sur og have en pH-værdi mellem 4,5 og 5,9, så den ligger så tæt på hudens naturlige pH-værdi på 5,5 som muligt. En mild og hudvenlig sæbe bevarer balancen i huden og de naturlige hudfedtstoffer. Flydende sæbe er lettest at anvende og skal skylles af efter brug.

Intimsæbe

Intimsæbe er en sæbe, der har lavere pH-værdi end andre sæber til kroppen, ofte er pH på 3,5-4. Den er specielt beregnet på vask ved nedre toilette, da hudens pH-værdi i dette område er mere sur end på resten af kroppen. Desuden er mange produkter tilsat mælkesyre, som er med til at forebygge, at huden irriteres og generes. Intimsæbe kan med fordel anvendes hos kvinder, der er generede af tørhed og irritation af slimhinder i og omkring skeden.

Vaskecreme

En vaskecreme er sæbefri og erstatter vand og sæbe. Den tilfører fugt til huden og kan anvendes til hele kroppen. Den bruges koncentreret på en fugtet vaskeklud, og huden skal ikke vaskes efter brug. Vaskecremer er især gode til nedre toilette, også hvis der er afføring, og ved borgere, der har problemer med inkontinens.

Creme

En creme er opbygget på en måde, så den kan indeholde mere fedt end en lotion. Fedtindholdet, som angives ved fedtprocenten, kan variere fra 20-70 %. Cremer tilfører huden fugt, og fedtet virker beskyttende mod fordampning af væske fra huden. En creme har en tykkere konsistens og kan være lidt sværere at smøre ud end en lotion. Desuden er creme længere tid om at trænge ind i huden og velegnet, hvis huden er meget tør. Mange af de ældre borgere, du møder, har netop problemer med tør hud, og derfor er en creme ofte at foretrække frem for en lotion.

Lotion

Nogle mennesker bryder sig ikke om, at huden er meget fedtet, efter de er blevet smurt med creme, og derfor kan en lotion være et alternativ, der tilfører huden fugt.

En lotion har et højt indhold af vand, og fedtindholdet er ikke lige så højt som i cremer. De fleste lotions har en fedtprocent mellem 15 og 20 %. Lotion tilfører huden fugt og kan med fordel anvendes til pleje af normal hud for at forebygge tør hud. Lotion er mere tyndtflydende end en creme, den er let at smøre ud og efterlader ikke huden fedtet.

Barrierecreme

Barrierecreme virker vandafvisende og lægger et beskyttende lag på huden. Den kan bruges forebyggende mod rødme og revner. Den bruges ofte i skridtet, hvis borgeren fx har inkontinensproblemer.

Vær opmærksom på, at det er vigtigt, at huden er helt ren og tør, inden du smører barrierecremen på.

# data[].attributes.body
Sandra:
Har en god viden til faget og er god til at vise det.

Har en god teoretisk viden, som hun er god til at forklare.

Er god til at klø på når det gælder og fungere godt i praksis visninger.

Kan godt nogen gange miste sin energi og derved motivation for arbejdet.

Camilla:
Er god til at holde struktur og derved sikre at vi får alt med i opgaven.

Er god til at formulere og nedskrive teori og finde viden fra bøger og nettet.

Har nemt ved at komme i gang med opgaven og tage initaitiv, samtidig med at hunn er god til at får folk med.

Der kan godt nogen gange komme lidt hyggesnak og fniseri i vejen for arbejdet.

# data[].attributes.body
Omsorg betyder at interessere sig for eller bekymre sig om et andet menneske. At have tillid til hinanden og tage sig af og yde omsorg for sin familie, børn og venner er naturligt for de fleste mennesker. Vi modtager også omsorg og bliver hjulpet af de nærmeste både bevidst og ubevidst, så vi kan sige, at omsorgen går begge veje, og vi kalder den slags omsorg naturlig omsorg.

Professionel omsorg

Den omsorg, vi yder, når vi er på arbejde, kaldes professionel omsorg. Professionel omsorg bygger bl.a. på ægte interesse og tillid, dvs. du møder borgeren med tillid, og du tager vare på den tillid borgeren viser dig, når han har brug for din hjælp. Den professionelle omsorg indebærer også, at du har faglig viden samt evne til at være nærværende og har blik for de små tings betydning. Det kan eksempelvis være, at du rækker din hånd frem, så borgeren kan mærke, at du er der, og kan holde dig i hånden, når det hele er svært. At du kommer med en fugtig klud til panden, når han syg og kaster op, eller du bruger lidt ekstra tid på at lytte, når du kan fornemme, at sorger og bekymringer tynger ham.