# data[].attributes.body
1. de blir beskrevet som rastløse og at de har dårlig konsentrasjon. De blir beskrevet som enkeltpersoner og ikke gruppe.

2. Skolen blir beskrevet som en arena der det er liten grad av tilpasning til individet. Alle skal være på samme nivå.

3. Det kan være mange grunner til at barn strever med å komme på skolen. Det kan være mobbing, trakassering, eleven føler seg ikke trygg, mestrer ikke det sosiale, mestrer ikke det faglige, utfordringer hjemme, angst, depresjon osv.

4. Det læreren kan gjøre for å tilrettelegge for at elevene skal ha en bedre skoledag kan være tilpasset opplæring, samtale med elevene(individuelt), få inn spesialpedagoger

5. Læreren kan legge til rette ved å ha uteskole, tilpasse undervsiningen, snakke med elevene om hvordan de føler de lærer på best mulig måte, ha overkommelige mål/krav

# data[].attributes.body
1. Læreren sin rolle er å skape et trygt miljø for alle. Alle skal få være den de er uten å bli trakassert

2. Læreren bør snakke med foreldrene om hvordan eleven har det på skolen. Her kan det dukke opp informasjon som læreren kan/bør ta hensyn til.

3. Jeg ville først og fremst ha snakket med eleven om hvordan det går på skolen. Etterpå ville jeg ha hatt en samtale med foreldrene

# data[].attributes.body
1)     Ved å møte elevenes interesser, treffer man ofte også deres mestringsarenaer. Dette gir mulighet til å bli kjent med eleven på en annen måte, der eleven føler seg tryggere. Dette gjør eleven mer tilgjengelig så det er lettere å kartlegge eleven.

2)     Gaming som en forebyggende arena kan brukes for å skape relasjoner til elevene, både mellom lærer og elev, men også mellom elevene. Her kan skolen vise at de tar elevenes interesser på alvor.

# data[].attributes.body
1. Det betyr at man må la situasjoner "kjøle seg ned" før man kan forvente å skape tillit med andre. Om det har oppstått en situasjon som skaper konflikt eller dårlige situasjoner, kan man ikke tvinge andre til å ignorere dette og tro at tilliten er den samme.
2. Andre kollegaer og ansatte på skolen. rektor og andre personer som kjenner til situasjonen.
3. Snakk med skoleledelsen og medlærer. bli enige om hva som skal tas opp og hvordan det skal legges frem.
Kontakt foreldre og ufarliggjør situasjonen, gjerne ikke lang tid i forveien av møtet slik at de ikke gruer seg lenge.
Vær ryddig og imøtekommende og avtal tid, sted, si hvem som skal delta på møtet og hvor lenge det skal vare.

# data[].attributes.body
1. -Det bygger eleven sin selvtillit
- Gir eleven mestringsfølelese
- elevene kan delta i klassen gjennom en trygg arena som gir mening for eleven.
- bygger relasjon med andre elever i klassen gjennom en aktivitet som eleven mestrer.
- interessen i gaming gir eleven motivasjon til å møte opp på skolen og delta i undervisnigen fordi dette er noe eleven er trygg på.
2. Gaming er samlende og morsomt for elevene å delta i. Det fanger interessen deres og får de til å føle seg trygge og avslappet. De elevene som synes at det aller fleste fag er utdatert og vanskelig kan vise til lærere og medelever at dette er noe de får til, som gir en god følelse hos eleven.

# data[].attributes.body
1. Barna beskrives som om de fysisk og spykisk ikke mestrer skolen slik den er lagt opp i dag.
2. Skolen beskrives som streng og lite fleksibel for de elevene som ikke mestrer å sitte stille eller klarer å møte kravene skolen forventer.
4. Elevene har ulike behov, og må få tilrettelagt utifra sine behov. Disse elevene ender opp med lange opphold hjemme fordi de ikke klarer å fungere på skolen.
- Man kan lage avtaler med elevene om hvordan de vil jobbe i timene.
- Elevene kan få et fristed de kan velge å trekke seg vekk til istede for at de går ut av klasserommet fordi de får panikk eller låser seg inne på toalettet.
- En halv dag på skolen, mindre grupper eller mindre målsettinger kan være lurt.
- skape mer mestring for den enkelte elev.
5. Små mål som ikke innebærer stillesitting, men som gjør at de kan utforske og lære på den måten de liker best.
- kortere intervaller på skoletimene, og en innlagt pause
- Kanskje man kan ha andre typer mål enn å levere et spesielt svar, slik at veien til svaret er målet og ikke selve svaret.
-La eleven velge oppgave slik at eleven kan ta valget om han/hun klarer å fullføre oppgaven. Velge mellom å løse den muntlig/praktisk/skriftlig.

# data[].attributes.body
1. Barna beskrives som elever med funksjonsnedsettinger, men de beskrives som enkeltpersoner og ikke som en gruppe.
2. Skolen beskrives som noe slitsomt for elevene, og noe som eventuelt bidrar til utfordringene deres.
3. Jeg tror den største utfordringen til barn som sliter med å gå på skolen er å tenke at man "må" jo på skolen, det er noe man skal klare.
4. Det er begrenset hva en lærer alene kan gjøre, men med nok ressurser kan all undervisning tilpasses og tilrettelegges.
5. Læreren kan jobbe for å ha variert undervisning, med mye mer fysisk aktivitet enn det som har vært vanlig.

# data[].attributes.body
1. Lærerens rolle er å bidra til at elevene føler seg trygge i sin mangfoldighet. Utfordringer som læreren står ovenfor er å skåne eleven for andres fordommer.
2. Jeg tror at i tillegg til at lærer bør ha en dialog med foreldrene, bør også en annen type rådgiver være involvert.
3. En slik situasjon kan være vanskelig, jeg ville rådført meg med de jeg eventuelt kunne rådført meg med (fagfolk, innenfor taushetsplikt-regler osv.). I en ideell verden ville ikke kjønnsidentiteten til en elev vært en utfordring, men man må ta høyde for at andre uttrykker sine fordommer foran eleven og foreldrene

# data[].attributes.body
1. Læreren mangler forståelse for eleven sin kjønnsidentiet og prøver å overbevise foreldrene om at eleven burde kle seg på en annen måte en han har lyst til. Læreren skaper mer stigma og lager et problem ut av at eleven skiller seg ut. Det er læreren sitt ansvar å forstå og trygge elever uansett kjønnsidentitet eller andre utfordringer, og her ser det ikke ut som læreren har den kunnskapen hun burde hatt om temaet.
2. Læreren kan informere om hvordan eleven har det på skolen og prate med foreldrene om hvordan man kunne tatt en samtale om mangfold i klassen for å skape forståelse og fjerne stigmaet rundt denne eleven. Læreren burde også samtale med eleven om temaet for å undersøke ha eleven er komfortabel med, om dette skal diskuteres i klasserommet.
3.Jeg ville spurt kollegaer om de har erfaring med dette.
- Søkt på internett for å lese meg opp på temaet.
- Samtale med foreldrene og eleven
- skape mest mulig rom for å tilrettelegge slik at eleven skal kunne ha en mest mulig normal skolegang sammen med de andre elevene i klassen

# data[].attributes.body
1. Gjør greie for hva uttrykket "tillit bygges i fredstid" innebærer.
Tillit blir til når foreldre-hjem samarbeidet er godt og en kan være ærlige med hverandre fra dag 1 om når ting er bra og når de ikke er bra. Bli kvitt elefanten i rommet med en gang før det blir en uting og det blir dårlig stemning.

2. Hvem kan være lærerens støtte når vanskelige ting skal tas opp med foreldre?
Lærerteamet, avdelingsleder og rektor

3. Hva er viktig å tenke på når du skal forberede en samtale med foreldre og foresatte?
- La foreldrene "tømme" seg først slik at de føler seg hørt og ikke sitter inne med mye frustrasjon som kan ligge og "murre"

# data[].attributes.body
1. I filmen blir gaming brukt som en inngang til å nærme seg en gutt som har ufrivillig skolefravær. Beskriv argumentene for å benytte gaming som en tilnærming.

Interessen til dagens barn for gaming er mye større enn det den var da vi gikk på skolen. Gaming blir forbundet med noe kjekt som kan gi elevene mestringsfølelse.

2. Senere i filmen får vi høre om hvordan brukes gaming som en forebyggende arena. Hvilke argumenter trekkes frem?

Det kan være sosialt for en elev som til vanlig ikke er sosial

# data[].attributes.body
1. Hvordan beskrives barna i denne filmen?

Beskrives som vanskelige, i form av dårlig konsentrasjon og rastløse

2. Hvordan beskrives skolen her?
Den blir sett på som en instutisjon hvor det er  visse regler og det er disse som skal følges. Dårlig med tilpasninger.

3. Samtal om hvilke utfordringer barn som strever med å komme seg på skolen kan ha
Det kan være så mangt alt i fra skolevegring grunna skolemiljø til angst, hendelser hjemme, diagnoser som ikke er blitt utredet og sosiale utfordringer.

4. Diskuter hvordan læreren kan tilrettelegge for en bedre skolehverdag for disse elevene.
Det må skapes relasjoner til hver enkelt elev for å finne utav hvilke tilpasninger en kan gjøre for å gjøre skolehverdagen til den enkelte elev lettere.

5.Gi eksempler på hvordan læreren kan legge til rette for at eleven kan få mestringsopplevelser og få en følelse av å lykkes.
Fysiske opplegg, uteskole, ikke sette for høye mål til den enkelte, men noen som er overkommelige

# data[].attributes.body
Lærerens rolle er å passe på at alle er velkommen i klassen uansett hvordan de ser ut eller velger å identifisere seg. Skolen skal være en åpen og trygg plass for alle elever.

Her er det viktig med skole-hjem samarbeid for å trygge eleven. Det kan snakkes om hvordan det er hjemme og hva eleven selv forteller. Gjerne snakke om hva foreldrene forventer av skolen, evt ønsker om tilpasninger eller tema foreldre ønsker skal bli tatt opp i klasserommet annet enn standard "alle skal få velge hva de selv vil gå med"

Situasjonen er vanskelig i og med at ene forelder selv ikke syns det er greit at sin egen unge er slik hen vil være. Viktig er det hvertfall å være åpen om ting med hverandre og skape tryggheter både hjemme og på skolen for eleven sin del.

# data[].attributes.body
1. Lærer har tillit til foreldre og foreldre har tillit til lærer. Den dialogen etableres fra dag 1. Det vil si at man har en dialog før et problem oppstår.
2. De andre lærerne på teamet, avdelingsledere, rektor og spesped
3. Ta noen runder på hva det er man ønsker å formidle. Forklare hva som er blitt prøvd ut og hvorfor det funket og ikke funket. Deretter kan man snakke om det som man tenker man gjerne kan gå videre på for å prøve ut noe nytt.

# data[].attributes.body
1. Gaming er ofte noe mange av elevene har et forhold til, og interesserer seg for. Det å ta i bruk gaming som tilnærming kan skape motivasjon og mestringsfølelse for elevene.
2. Gaming kan skape motivasjon, variasjon og fellesskap. Samtidig kan det bli en felles læringsarena for mange elever med samme interesser.

# data[].attributes.body
1. Viktig å vekke interessene til barna. I tillegg til mestringsarena for å få til læring. For mange er det tungt/vanskelig å komme på skolen. Hvis man da vet at på det gitte tidspunktet i løpet av skoledagen så skal vi bruke gaming som en del av læringen, da kan det for disse elevene som er veldig glad i gaming, gjerne lære mer enn om det ikke var inkludert i undervisningen.
2. Finne de arenaene hvor barn føler seg mest avslappet. I denne sammenhengen er det gaming, men for noen er det kanskje tegning. Det kan fungere som en motivasjon i skolen, i tillegg til variasjon i undervisningen.

# data[].attributes.body
1. Det kan tenkes at i denne situasjonen så er man i et samfunn med lite mangfold. At ting skal være svart/hvitt og sånn som de er ment å være. Det kan da være at læreren selv forstår at ikke alle er lik, men kanskje syntes det er vanskelig å skille normen og det som da egentlig blir "rett" på et vis. For som lærer skal jo man opptre profesjonell, men samtidig så er det viktig at man kan vise at man er en person uten at det blir privat.

2. Det bør være et godt samarbeid mellom lærer og foreldre/foresatte uansett hva det er snakk om, men gjerne spesielt i en slik situasjon. Det kan jo hende at eleven føler seg mer fri når han/hun er hjemme, mens når han/hun er på skolen så føler eleven at den må være slik eller gjøre sånn som er ment for det kjønnet en er født med. Da mener jeg det er viktig at læreren og foreldre/foresatte kan skape en fin overlapp der slik at det skal være enklere for eleven. Her er det også viktig å tenke over egne fordommer, og om man har noen så skal man ikke ta de med i en slik samtale, da må man være profesjonell nok til å kunne la de ligge "vekke".

3. Personlig ville jeg syntes at en slik situasjon hadde vært veldig vanskelig. Men tenker at da er det viktig med det skole-hjem forholdet, og det er viktig å ha samtale med denne eleven. Her må man også snakke med resten av klassen. Kanskje denne eleven vil gjøre det selv, eller så kan læreren gjøre det. Og da tenker jeg det også er viktig at den eleven det gjelder vet hva som blir sagt til resten av klassen.

# data[].attributes.body
1. Barna blir beskrevet som rastløse og vanskelig for å konsentrere seg. Det blir sagt at det er viktig at hvert barn blir sett, og utfordret ut fra hvem man er og hva man får til og ikke hva som forventes av den aldersgruppen.

2. Den blir beskrevet som en vanskelig arena. Den tilpasser ikke til individet, men mer at alle skal være på likt nivå.

3. Det er mange grunner for at elever vegrer seg for å gå på skolen. Det kan handle om utrygghet blant de andre elevene, eller at man ikke mestrer fagene. Det kan også handle om at man har diagnoser som for eksempel ADHD, dysleksi eller Tourettes, og at man ikke ønsker at andre skal se det eller at noen andre elever gjør narr av eleven på grunn av dette.

4. Det er viktig med et godt psykososialt læringsmiljø. Skolemiljøet skal fremme helsen, trivselen og læringen til elevene. Derfor er det veldig viktig at man ser den enkelte elev som den er og ikke tar alle under ett.

5. Gjerne legg opp til oppgaver osv som du vet at den enkelte elev vil mestre, da vil den oppleve mestring og det vil kanskje gjøre skolehverdagen kjekkere.

# data[].attributes.body
1.     Lærerens utfordring er å skape et trygt læringsmiljø for alle. Der alle kan være seg selv uten å møte trakassering.

2.     Jeg opplever situasjonen i filmen som at læreren er en del av problemet, at læreren ikke skaper et trygt læringsmiljø. Videre at mor reagerer på dette. I en slik situasjon håper jeg læreren klarer å se seg selv utenfra og ta til seg at hen er med på å gjøre det vanskelig for eleven. Videre håper jeg lærer kan se/vise frem det positive i mangfold. Og vise at det er plass til alle individer på skolen.

3.     Hadde jeg hatt elever som utforsker sin kjønnsidentitet ville jeg vist forståelse for dette. Dette er en av grunnene til at jeg misliker inndeling i gutter og jenter, eller at elever skal sitte i gutt-jente-par. Jeg ville derfor unngått bruk av dette. Jeg ville også være bevisst mitt bruk av pronomen, og unngå unødvendig bruk av han/hun. Jeg ville jobbet for å holde en trygg relasjon med eleven, for at eleven kan fortelle ærlig om sine tanker og evt utfordringer. Jeg ville sett an/samtalet med eleven for å finne ut hvor mye dette skal vektlegges. For klassen sin del ville jeg vært fokusert på mangfold og identitet. Evt vist til filmer/bilder/historier/musikk/kultur med mangfold både i kjønnsuttrykk, familiekonstellasjoner, kultur, livssyn osv...

# data[].attributes.body
1.     Barna beskrives som forskjellige individer, hvor det er nødvendig å se hvert barn sitt behov. De har hver sine ting som gjør dem trygge, og gjør at de får en lettere hverdag.

2.     Skolen beskrives som en vanskelig arena. Den viser liten grad av tilpasning til individet, men mer som en institusjon hvor alle skal være like og innrette seg etter den.

3.     Det kan være mange grunner til at barn strever med å komme på skolen. Dette kan handle om at barnet ikke føler seg trygt, eller føler at det ikke mestrer skolen enten faglig eller sosialt. Underliggende grunner kan være ulike diagnoser (f.eks ADHD, Tourettes eller autismespekterforstyrrelser), det kan skyldes angst eller depresjon, den kan skyldes mobbing, skolemiljøet, eller utfordringer i forhold hjemme.

4.     En må se hvert enkelt barn. Lytte til hva barnet opplever som vanskelig.

5.     Sette kravene slik at disse blir overkommelige. Eleven kan gjøre mye av det eleven mestrer. Det som er utfordrende kan deles opp med mange delmål, heller enn få store mål. Da er det lettere å se fremgang. Finne ut hva som fungerer for barnet, f.eks om det trives best i små eller større grupper, er det tryggest med en fast plass, liker det mer/mindre bevegelse, hvor stor grad av forutsigbarhet trenger barnet osv.

# data[].attributes.body
1.     «Tillit bygges i fredstid» betyr at et godt forhold må skapes før et evt problem oppstår.

2.     Lærerteamet, avdelingsleder, rektor, sosiallærer, spesialpedagogiske teamet på skolen.

3.     Øve på formuleringer som beskrive utfordringene saklig og objektivt. Forklare tiltak som er prøvd ut. Forklare hva som fungerer. Huske på at samtalen er en dialog, man ønsker innspill fra foreldrene. Tenke gjennom forslag til løsninger. Vise at skolen er løsningsorientert og ønsker det beste for barnet.

# data[].attributes.body
1.Hvordan beskrives barna i denne filmen?
Litt usikker, både beskrevet som vanskelig, men også misforstått.

2.Hvordan beskrives skolen her?
Litt usikker, de nevnes som støttespillere.
3.Samtal om hvilke utfordringer barn som strever med å komme seg på skolen kan ha.
angst, panikkanfall, følelsesutbrudd, konsentrasjonsvansker.
4.Diskuter hvordan læreren kan tilrettelegge for en bedre skolehverdag for disse elevene.
- Samtale med eleven om hva de er bekvem med og hva de ikke er bekvem med.
- Få hjelp av spesialpedagoger og høre med dem om hvordan man kan støtte elevene.
- vise forståelse og anerkjennelse.
- Ha arbeidsformer som gir dem mestringsfølelse.
5.Gi eksempler på hvordan læreren kan legge til rette for at eleven kan få mestringsopplevelser og få en følelse av å lykkes.

- ha oppgaver som ikke alltid krever at man har fagligkompetanse.
- Ha kanskje sosiale aktiviteter, men ikke i store grupper
- Kanskje fysiske aktiviteter (aktivskole/uteskole).

# data[].attributes.body
1.Beskriv lærerens rolle her, hvilke utfordringer står læreren ovenfor.
- Lærerens rolle: gjøre eleven trygge i klasserommet, lage rom til mangfold i klasserommet, skape et miljø hvor elevene føler seg trygge til å være seg selv, men også skape et miljø hvor man aksepterer og respekterer hverandre.
- Lærerens utfordringer: læreren er ikke åpen til å hjelpe eleven,

2.Samtal om mulige måter læreren kan respondere og handle i forhold til foreldrene.
- Læreren må undersøke om hva dette kan være og evetuelt finne ut av hvordan de kan hjelpe eleven.
- Undersøke med eleven og snakke om hva de er bekvem med og ikke bekvem med, spørre dem om hva de kan gjøre for å gjøre tilværelsen lettere.
- Snakke om viktigheten av mangfold.
3.Hva ville dere ha gjort om dere stod i en slik situasjon?
- Snakke med eleven om hvordan de har det med seg selv og hjemme.
- hatt en samtale med foreldrene.

# data[].attributes.body
1. det at man klarer å bygge en tillit helt fra begynnelsen av, og vise eleven at du er en god og trygg person som eleven kan snakke med. det at man skaper denne tilliten før noe skjer
2. rektor kan være en god støtte, eller avdelingsleder dersom skolen har dette.
3. passe på at du ikke bare trekker frem "negative" ting, passe på at eleven får skryt, og vise at du ser eleven. foreberede deg godt med hva du vil velge å snakke om. det kan være greit også å la foreldrene starte samtalen, ved at de får sagt alt de føler for å si, tømme seg litt om dette er nødvendig.

# data[].attributes.body
1. gaming er en måte å knytte relasjoner til elevene, ofte ser vi at gutter har dette som sin interesse og vi kan bruke det som en inngang til å skape en fin samtale, dette kan igjen skape motivasjon og gjøre skolehverdagen litt mer interessant.
2. gaming kan bli et fellesskap for mange elever, der de møtes og snakker om deres felles interesser. elever som er sjenerte og kanskje ville stått litt alene ellers, kan lett blir med i dette fellesskapet.

# data[].attributes.body
1. noen av lærerens oppgave er at alle skal føle at de kan være seg selv uten å være redd for å bli mobbet eller utestengt. læreren skal se og høre alle, og passe på at alle har en trygg skolehverdag, som fremmer god helse, trivsel og læring
2. foreldrene og læreren bør ha en dialog, slik at hjemmet vet hvordan eleven har det på skolen, samt at læreren kan få nyttig informasjon som en kanskje bør ta hensyn til. dialogen mellom foreldre og lærere er for at elevens skolehverdag skal bli så god som mulig.
3. Jeg ville snakket med eleven før jeg tok det videre til foreldrene. hva er det som er vanskelig, hvordan føler eleven seg. hørt med eleven om hva jeg som lærer kan gjøre bedre, og hva eleven kanskje vil jeg skal ta opp med foreldrene. gjøre eleven klar over at jeg kommer til å snakke med foreldrene

# data[].attributes.headline
1. Det er enklere å bygge tillit når alt er «fint». Da har man allerede opparbeidet seg et godt forhold til hverandre, og det er lettere å løse problemer når de eventuelt oppstår.                                                                2. Lærerens støtte kan være andre kolleger på skolen eller andre voksne som har vært borti situasjonen som skal tas opp.                         3. Tenke gjennom hvordan du legger fram saken. Hvorfor tar du dette opp

# data[].attributes.subject
1. Det er enklere å bygge tillit når alt er «fint». Da har man allerede opparbeidet seg et godt forhold til hverandre, og det er lettere å løse problemer når de eventuelt oppstår.                                                                2. Lærerens støtte kan være andre kolleger på skolen eller andre voksne som har vært borti situasjonen som skal tas opp.                         3. Tenke gjennom hvordan du legger fram saken. Hvorfor tar du dette opp

# data[].attributes.headline
1. Gaming er noe elevene, og ofte guttene interesserer seg for. Det kan da virke motiverende for å komme seg på skolen. På den måten kan man knytte hobbyer og skole sammen. Skoledagen blir kanskje mer interessant.                                                                                                      2. Som tidligere sagt samles mange av elevene rundt gaming. De blir automatisk en gjeng med samme interesser. Dermed kan det virke forebyggende. 

# data[].attributes.subject
1. Gaming er noe elevene, og ofte guttene interesserer seg for. Det kan da virke motiverende for å komme seg på skolen. På den måten kan man knytte hobbyer og skole sammen. Skoledagen blir kanskje mer interessant.                                                                                                      2. Som tidligere sagt samles mange av elevene rundt gaming. De blir automatisk en gjeng med samme interesser. Dermed kan det virke forebyggende. 

# data[].attributes.headline
1. Her er det viktig at læreren gjør elevene trygge. Alle skal føle seg velkomne i klassen. Lærerens rolle blir da å åpne opp for et miljø hvor alle kan være seg selv.                                                                                        2. Læreren bør ha en samtale med foreldrene, hvor man snakker om hvordan eleven har det på skolen. Hvordan alt påvirker det eleven.    3. Først ville man ha snakket med eleven for å forhøre seg om hvordan det står til. Hva synes eleven er vanskelig, hvordan har egentlig eleven det? Etter dette ville jeg ha kontaktet foreldrene

# data[].attributes.subject
1. Her er det viktig at læreren gjør elevene trygge. Alle skal føle seg velkomne i klassen. Lærerens rolle blir da å åpne opp for et miljø hvor alle kan være seg selv.                                                                                        2. Læreren bør ha en samtale med foreldrene, hvor man snakker om hvordan eleven har det på skolen. Hvordan alt påvirker det eleven.    3. Først ville man ha snakket med eleven for å forhøre seg om hvordan det står til. Hva synes eleven er vanskelig, hvordan har egentlig eleven det? Etter dette ville jeg ha kontaktet foreldrene

# data[].attributes.body
1. Handler om å skape tillit og bygge relasjoner i starten før det er oppstått et problem.
2. Rektor og sosiallærer, eventuelt andre kollegaer på skolen.
3. Vær godt forberedt. Har tenkt gjennom på forhånd hva som skal tas opp og hvordan det skal tas opp. Det er også viktig å si noe om hvorfor dette skal snakkes om, og ikke komme med tolkninger, men observasjoner.

# data[].attributes.body
1. Gaming kan brukes fordi mange barn har en interesse for det, og kan derfor føle mestring.
2. Gaming kan fungere som en motivasjon i skolen, variasjon i undervisning og det er en felles læringsarena for elevene.

# data[].attributes.body
1. Læreren sin rolle er å trygge alle elevene i klassen slik at de føler at de kan være seg selv. Læreren skal også akseptere det store mangfoldet som er i en klasse. Utfordringen i denne situasjonen er at læreren ikke virker så åpen for identiteten til den ene eleven.
2. Læreren bør ha et samarbeid med foreldrene hvor den forteller om hvordan eleven har det på skolen. Kanskje også snakke om at det er bra med mangfold. Læreren bør også arbeide med seg selv slik at den ikke har fordommer til enkelte elever i klassen.
3. Jeg ville først hatt en samtale med eleven om hvordan han har det på skolen og hvordan han opplever reaksjonene til foreldrene. Etterpå ville jeg hatt en samtale med foreldrene om hvordan det går på skolen osv.

# data[].attributes.headline
Se filmen om den utfordrende samtalen med foreldre/foresatte:

# data[].attributes.subject
Se filmen om den utfordrende samtalen med foreldre/foresatte:

# data[].attributes.body
1. Gjør greie for hva uttrykket "tillit bygges i fredstid" innebærer.
2. Hvem kan være lærerens støtte når vanskelige ting skal tas opp med foreldre?
3. Hva er viktig å tenke på når du skal forberede en samtale med foreldre og foresatte?

# data[].attributes.headline
Se innlegget til Maren-Johanne Nordby - Ufrivillig skolefravær - om å utnytte elevens interesser for å skape mestring:

# data[].attributes.subject
Se innlegget til Maren-Johanne Nordby - Ufrivillig skolefravær - om å utnytte elevens interesser for å skape mestring:

# data[].attributes.body
1. I filmen blir gaming brukt som en inngang til å nærme seg en gutt som har ufrivillig skolefravær. Beskriv argumentene for å benytte gaming som en tilnærming.
2. Senere i filmen får vi høre om hvordan brukes gaming som en forebyggende arena. Hvilke argumenter trekkes frem?

# data[].attributes.attachment_link.title
SPOT21 - Ufrivillig skolefravær - om å utnytte elevens interesser for å skape mestring

# data[].attributes.body
1. Hvordan beskrives barna i denne filmen?

2. Hvordan beskrives skolen her?

3. Samtal om hvilke utfordringer barn som strever med å komme seg på skolen kan ha

4. Diskuter hvordan læreren kan tilrettelegge for en bedre skolehverdag for disse elevene.

5. Gi eksempler på hvordan læreren kan legge til rette for at eleven kan få mestringsopplevelser og få en følelse av å lykkes.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Publicerades: Ons 2 feb 06:30 Ons 2 feb * 28 min

Fler och fler barn får diagnoser som ADHD och autism. Molly går i första klass och när läraren säger åt henne att sitta still får hon panik och springer iväg. Elina går i femman. Ibland får hon panikattacker på natten när det hänt något i skolan. För 15-årige Ture kan det stilla ångesten att byta rum och organisera om hemma - men den här gången varar lugnet inte så länge som hans mamma hoppats. Del 1 av 3. Mer om programmet

Fler och fler barn får diagnoser som ADHD och autism. Molly går i första klass och när läraren säger åt henne att sitta still får hon panik och springer iväg. Elina går i femman. Ibland får hon panikattacker på natten när det hänt något i skolan. För 15-årige Ture kan det stilla ångesten att byta rum och organisera om hemma - men den här gången varar lugnet inte så länge som hans mamma hoppats. Del 1 av 3. Mer om programmet

Publicerades: Ons 2 feb 06:30 Ons 2 feb * 32 min

Vilken roll spelar skolan för att bokstavsbarnen blir allt fler? Ture känner att han misslyckas med att leva upp till alla förväntningar och tillbringar mycket tid inlåst på toaletten. 10-åriga Elinas mamma får springa till skolan när lärarna ringer - Elina har fått ett utbrott och rivit sig på armarna. Själv känner Elina att hon aldrig kommer att klara sig; ibland undrar hon om det ens är lönt att hon lever. Del 2 av 3. Mer om programmet

Vilken roll spelar skolan för att bokstavsbarnen blir allt fler? Ture känner att han misslyckas med att leva upp till alla förväntningar och tillbringar mycket tid inlåst på toaletten. 10-åriga Elinas mamma får springa till skolan när lärarna ringer - Elina har fått ett utbrott och rivit sig på armarna. Själv känner Elina att hon aldrig kommer att klara sig; ibland undrar hon om det ens är lönt att hon lever. Del 2 av 3. Mer om programmet

Publicerades: Ons 2 feb 06:30 Ons 2 feb * 26 min

Diagnoserna blir fler, skolan lyckas inte få med sig alla barn - och familjer känner sig lämnade i sticket. Efter flera års kamp med skolan sätter Elinas mamma hoppet till barnpsykiatrin. Många är enligt lagen skyldiga att hjälpa till, men det visar sig vara svårt att hitta någon som kan finnas där för Elina. Molly och Majas föräldrar vill vara en familj, ändå funderar de ibland på skilsmässa. Kanske skulle det bli lättare att orka om de hade barnen varannan vecka? Del 3 av 3. Mer om programmet

Diagnoserna blir fler, skolan lyckas inte få med sig alla barn - och familjer känner sig lämnade i sticket. Efter flera års kamp med skolan sätter Elinas mamma hoppet till barnpsykiatrin. Många är enligt lagen skyldiga att hjälpa till, men det visar sig vara svårt att hitta någon som kan finnas där för Elina. Molly och Majas föräldrar vill vara en familj, ändå funderar de ibland på skilsmässa. Kanske skulle det bli lättare att orka om de hade barnen varannan vecka? Del 3 av 3. Mer om programmet

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Sveriges Television AB, Stockholm, Sweden

# data[].attributes.attachment_link.description
Molly, Ture och Elina är väldigt olika, men de har något gemensamt. De senaste åren har antalet bokstavsbarn ökat dramatiskt. I den här serien möter du barnen som kämpar i motvind och föräldrarna som inte ger upp. Vem ska hjälpa när det känns som att samhället sviker - och vad ligger bakom diagnosexplosionen?

# data[].attributes.body
1. Beskriv lærerens rolle her, hvilke utfordringer står læreren ovenfor.

2. Samtal om mulige måter læreren kan respondere og handle i forhold til foreldrene.

3. Hva ville dere ha gjort om dere stod i en slik situasjon?