# data[].attributes.body
Mikor hunyt el?Hol?

# data[].attributes.body
26 May 1623
Romsey, Hampshire, England

# data[].attributes.body
,Bianka

# data[].attributes.body
Northwaterbridge, Skociaban szuletett, 1773. aprilis 6.an, es elhunyt Kensington, Nagy Britannia, 1836, junius 23.an.

# data[].attributes.body
James Mill:

# data[].attributes.headline
Született	Joseph Alois Schumpeter1883. február 8.

# data[].attributes.subject
Született	Joseph Alois Schumpeter1883. február 8.

# data[].attributes.body
Schumpeter, Joseph Alois (Triesch, Osztrák–Magyar Monarchia, 1883. február 8. – Taconic, Connecticut, 1950. január 8.) osztrák közgazdász, szociológus, egyben német és amerikai állampolgár is. A 20. század egyik legjelentősebb polgári közgazdásza. Az innováció, a vállalkozó, a technikai fejlődés fogalmak nevéhez köthetők a közgazdaság-tudományban. Érdeklődésének középpontjában a tőkés gazdaság változásának dinamikája állt, melyet a történeti és szociológiai megközelítésmód ötvözésével elemzett műveiben.

# data[].attributes.body
Apja posztókészítő volt. 14 éves koráig az angliai Hampshire-ben levő Romsey városban élt, majd hajósinasnak állt. Egy lábtörés következtében a partra tették Normandiában. Kb. két évig Caenben egy jezsuita kollégium lakója volt. 1640-ben Londonban tengeri térképek rajzolásából élt. Ezt követően Hollandiában és Franciaországban orvostudományt tanult. Párizsban a filozófus Thomas Hobbes titkára lett. Angliába visszatérve Oxfordba került, ahol a fizika doktora, az anatómia professzora, és vice-principial (kb. rektorhelyettes) lett. Egyik megalapítója a Royal Society-nek, az első tudományos akadémiának.

1651-ben kinevezték az Írországi Angol Hadsereg főparancsnoka mellé orvosnak. Az angolellenes felkelés leverése után a felkelésben részt vevő ír katolikusok földjeit elkobozták. Ezekkel a földekkel szándékozott Oliver Cromwell fizetni azoknak a gazdagoknak, akik pénzt adtak a háborúhoz, valamint a győztes hadsereg tisztjeinek és katonáinak. Ahhoz azonban, hogy a földet felosszák, előbb fel kellett mérni és térképezni a földterületeket. Ezt a feladatot vállalta Petty, ami valóságos aranybányának bizonyult a 30 éves orvosnak. Hatalmas földterületek birtokosa lett, s egyidejűleg Írország főkormányzójának (Cromwell fiatalabb fiának) titkos tanácsosa és titkára. Cromwell 1658-ban bekövetkezett halála után, a már parlamenti képviselő Petty-t élesen támadták meggazdagodása miatt, de végül veszteség nélkül került ki a csatából. Mivel fontos szolgálatot tett a royalistáknak is, II. Károly 1661-ben lovaggá ütötte. Így ő lett az első közgazdász, aki megkapta a "Sir" címet. Halála 1687-ben következett be.

# data[].attributes.body
A klasszikus közgazdaságtan és az asszociációs pszichológia kidolgozója. 1821-ben megjelent egy nagy munkája a „Elements of Political Economy” címmel.

# data[].attributes.body
Lakó Franciska
László Katinka
Gőczi Zoltán
Székely Lóránt
Puskás Dezső
Sükösd Anita

# data[].attributes.body
1. 1912. Jul. 12,Brooklyn
2006.nov.16, San Fransisco
3. A Nixon-adminisztráció alatt az önkéntes hadsereg visszaállításának lehetőségét vizsgáló bizottság tagja volt. Téves pletykák szerint 1973–1974 között Pinochet chilei diktátor gazdasági tanácsadójaként dolgozott. A valóságban Friedman csak egyszer adott tanácsot a diktátornak 1975-ben, amikor is a demokratikus átalakulásra tett javaslatot. A tanácsot Pinochet nem fogadta meg.
4. Milton Friedman Nobel-emlékdíjas amerikai közgazdász, aki 1976-ban a fogyasztáselemzéshez, a pénztörténethez és -elmélethez való hozzájárulásáért, valamint a stabilizációs politika összetettségének bemutatásáért kapott Nobel-díjat. 1934 visszatér Chicagóban, 1 évig Harry Schultz kutatási asszisztense volt.
5. 1999 megjósolta a bit coin szültesét, Wisconsini egyetemen volt professzor

# data[].attributes.body
A 17. század közepén lezajlott Angliában a polgári forradalom. A gazdaságban a tőkés termelés gyorsan teret hódított. A gazdasági élet változásait a tudomány kibontakozása követte. A skolasztika teret vesztett a filozófiában. Francis Bacon a filozófia legfontosabb feladatának a tudományos módszer megteremtését tekintette és azt hangoztatta, hogy a tudomány tapasztalati tudomány, amely a megfigyelés révén gyűjtött anyagokat az értelem segítségével átalakítja és feldolgozza. A baconi módszert a gazdasági élet tanulmányozásában Petty alkalmazta először.

# data[].attributes.body
Karl Marx,[* 1][* 2] elterjedt magyaros formában Marx Károly (Trier, 1818. május 5. – London, 1883. március 14.) német filozófus, közgazdász, szociológus, a kommunista munkásmozgalom teoretikusa, egyben a marxizmus ihletője; munkássága jelentősen hozzájárult a társadalomtudomány fejlődéséhez. A történelem egyik legnagyobb befolyást elérő gondolkodója, nézetei jelentős hatást gyakoroltak a baloldali munkásmozgalomra és az ahhoz kapcsolódó filozófiai irányzatokra. Művei közül kiemelkedik a Kommunista kiáltvány (1848) és A tőke (1867–1894), melynek csak első kötete jelent meg életében, a további köteteket barátja, Friedrich Engels rendezte sajtó alá.

# data[].attributes.body
A tőke albumszerű kiadását Gellért Hugó magyar származású festő illusztrálta.

A klasszikus műveltségű Marx nagyra becsülte Appianosz történetíró műveit, aki szinte osztályharcos szemléletben mutatja be a római polgárháborúk történetét.

A világ egyetlen kubista stílusú Marx és Engels szobra ma a budapesti Memento Parkban található, alkotója Segesdi György.[260]

Paul Lafargue: Személyes emlékek [Marxról] (1890):

„»Az emberiség számára kell dolgozni« – ez volt egyik kedvenc mondása.”[261]

„Marx senkinek sem engedte meg, hogy könyveit és papírjait rendezze, jobban mondva összezavarja; a rendetlenség csak látszólagos volt: tulajdonképpen mindennek megvolt a maga helye, s Marx keresés nélkül mindig megtalálta azt a könyvet vagy füzetet, amelyre éppen szüksége volt. Sokszor még társalgás közben is megállt, hogy valamely éppen említett idézetet vagy számot magában a könyvben mutasson meg. Eggyé forrt dolgozószobájával, melyben a könyvek és iratok úgy engedelmeskedtek neki, mint saját testrészei.

Könyvei elrendezésénél nem a külső szimmetria volt az irányadó: negyed- és nyolcadrétű könyvek és brosúrák kerültek közvetlenül egymás mellé, a könyveket nem nagyságuk, hanem tartalmuk szerint rendezte. A könyvek szellemi szerszámai voltak, nem pedig fényűzési tárgyak. »Rabszolgáim ők és engedelmeskedniük kell akaratomnak.« – Kénye-kedve szerint bánt velük, tekintet nélkül alakjukra, kötésükre, a papír vagy nyomás szépségére; sarkaikat behajtotta, széleiket ceruzavonásokkal borította el, soraikat aláhúzta. Jegyzeteket nemigen írt beléjük, de néha nem tudta megállni, hogy felkiáltó- vagy kérdőjelet ne tegyen, amikor valamelyik szerző bakot lőtt. Az aláhúzások rendszerének alkalmazása lehetővé tette számára, hogy rendkívül könnyen megtalálja valamely könyvben a keresett helyet. Az volt a szokása, hogy többéves időközökben mindig újra elolvasta jegyzeteit, és a könyveiben megjelölt helyeket, hogy jól megtartsa őket emlékezetében, amely rendkívül éles és pontos volt. Ifjúkora óta Hegel tanácsa szerint azzal élesítette emlékezőtehetségét, hogy verseket tanult meg könyv nélkül olyan nyelven, amelyet nem ismert.”[262]

„Úgy pihent, hogy fel-alá járkált a szobában. A szőnyegen, az ajtótól az ablakig, egy teljesen letaposott sáv volt, amely olyan élesen el volt határolva, mint egy gyalogösvény a réten. Néha leheveredett a pamlagra és regényt olvasott, olykor egyidejűleg kettőt-hármat is felváltva; akárcsak Darwin, Marx is nagy regényolvasó volt.”[263]

„»Minden idegen nyelv fegyver a létért való küzdelemben« – szerette mondogatni.”[264]

„Egyetlen rendszeres testgyakorlata a járás volt; órák hosszat tudott beszélgetve és dohányozva járni vagy dombot mászni a legcsekélyebb fáradtság nélkül. Mondhatnók, hogy dolgozószobájában járkálva dolgozott; csak rövid időközökre ült le, hogy leírja, amit járás közben kigondolt. Nagyon szeretett járva beszélgetni is, időnként pedig, mikor a vita élénkült vagy a beszélgetés fontossá lett, megállt.”[265]

# data[].attributes.body
A Treatise of Taxes and Contributions (Értekezés az adókról és illetékekről, 1662)
Political Arithmetic posthum. (Politikai számtan, kb. 1676, kiadva 1690)
Verbum Sapienti (1664, posztumusz kiadás 1691)
Political Anatomy of Ireland (Írország politikai anatómiája, 1672, 1691)
Quantulumcunque Concerning Money (1682, posztumusz kiadás 1695)

# data[].attributes.body
A Volkswagen-alapítvány egy kutatást-támogató programot nevezett el a tiszteletére Schumpeter Fellowship néven. Az osztrák gazdasági és kutatási minisztérium Schumpeter-ösztöndíjat adományoz.

# data[].attributes.body
Szerepe a közgazdaságban: A marxizmus Karl Marx és Friedrich Engels szerves egységet alkotó tanainak összessége, valamint az erre hivatkozó társadalomelméleti irányzatok és politikai ideológiák együttese. A marxista tanokat Engels „tudományos szocializmus”-nak nevezte, és a Marxszal folytatott közös munkáin túl ő kezdte meg Marx munkáinak rendszerezését. Lenin szerint a marxizmus három fő részre tagolható: a marxista filozófiára, a marxista gazdaságelméletre és a marxista politikaelméletre.

# data[].attributes.body
Mill a Northwater hídnál lévő Logie Pert plébánián született Angusban, Skóciában, James Mill cipész fiaként. Anyja Isabel Fenton, akinek a családja sokat szenvedett a jakobinus felkelésekhez való csatlakozás miatt. James Millt a legjobb taníttatásban akarta részesíteni, ezért először egy egyházi iskolában tanult, majd a Montrose Akadémián, ahol 17 és fél éves koráig maradt. Ezután az Edinburgh-i Egyetemre járt, ahol görög tudósként különböztette meg magát másoktól.

1798 októberében a skót egyház lelkészévé szentelték. 1790-től 1802-ig különböző konzultációkat tartott, amiknek eredményeképp lefoglalta magát történelmi és filozófiai tanulmányokkal. Mivel nem sok esélyt látott arra, hogy karriert csinálhat Skóciában, ezért 1802-ben Londonba utazott, ahol a Kincardineshire parlament tagja lett és a legtöbb idejét irodalmi munkákra fordította. 1803-tól 1806-ig szerkesztője volt egy nagyszabású folyóiratnak, a Literaty Journal-nak, melynek az volt a célja, hogy átfogó összegzést adjon az emberi ismeret vezető részeiről. Ezalatt az idő alatt a St. James Chronicle-t is szerkesztette. 1804-ben írt egy értekezést a kukorica kereskedelemről, ellenezve a jelentős mértékű gabona kivitelt. 1805-ben közzétett egy fordítást, melynek a címe „An Essay on the Spirit and Influence of the Reformation of Luther.” Év végén elkezdte írni a „The History of British India” című művét, amely 2 év alatt készült el.

Ugyanebben az évben feleségül vette Harriet Burrow-t. Majd vett egy házat Pentonville-ben, ahol az első fia John Stuart Mill 1806-ban megszületett.

1808-ban megismerkedett Jeremy Benthammal, akinek sok éven át hű társa és szövetségese volt. Teljes egészében átvette Bentham elveit és elhatározta, hogy minden energiáját abba fekteti, hogy megmutassa ezeket a világnak. 1806 és 1818 között cikkeket írt az Anti-Jacobin Review-ba, a British Review-ba és a The Eclectic Review-ba. 1808-ban szerkesztője lett az Edinburgh Review-nak, ahol egészen 1813-ig dolgozott, az első ismert cikkét „Money and Exchange” címmel adták ki. 1808-ban két cikke is megjelent az Annual Review-ban, az egyik a „Review of Fox's History”, a másik pedig a „Bentham's Law Reforms”, mely az első publikált cikke volt Benthamról. 1811-ben együttműködött William Allennel - aki egy kvéker és vegyész volt – a Philantropist című folyóiratban.

Szinte minden kiadványban közzétették egy-egy cikkét, fő témái az oktatás, a sajtószabadság és a börtöni fegyelem. Nagy támadásokat indított az egyház ellen a Bell és Lancaster vitával kapcsolatban Részt vett egy megbeszélésen, melynek eredményeképp megalapították a Londoni Egyetemet. 1814-ben több cikket is írt a haszonelvűségről, a jogtudományról, a börtönökről és a kormányról az Encyclopædia Britannica kiegészített ötödik kiadásába.

1818-ban kiadták „A History of British India”-t, amely azonnali sikerre tett szert. Ez változást hozott a Mill életében. A következő évben tisztviselővé jelölték ki az India házba, az indiai levelezés osztályára. Folyamatosan emelkedett a rangja egészen addig, amíg 1830-ban az iroda vezetőjévé nem választották, a fizetése £1900-ra, majd 1936-ban £2000-re emelkedett. 1821-ben megjelent egy nagy munkája a „Elements of Political Economy” címmel. 1824 és 1826 között Mill részt vett a Westminster felülvizsgálatában. 1829-ben megjelent az „Analysis of the Phenomena of the Human Mind.” (=A jelenségek és az emberi elme elemzése).

1831 és 1933 között Mill majdnem teljes egészében elfoglalta a Kelet-Indiai Társaságot, a viták alatt megújították az alapító okiratot, az igazgatói bíróság szóvivője. Sir William Molesworth által alapított London Review-ba írt egy figyelemre méltó cikket, melynek címe „The Church and its Reform,” mely eléggé szkeptikusnak bizonyult abban az időben, s így kárt okozott a folyóiratnak. Az utolsó megjelent könyve a „Fragment on Mackintosh” volt.

# data[].attributes.body
3-5. Milton Friedmant nem szokás a magyar származású Nobel-díjasok közé sorolni, pedig szülei a történelmi Magyarország területén születtek, egymás közt magyar anyanyelvükön beszéltek. Milton Friedman Czeizel Endrének írt levelében ezt meg is erősítette: "Szüleimet mindig magyarnak tartottam." Milton Friedman ezért inkább besorolható a magyar származású Nobel-díjasok közé, mint például Robert Bárány.
Milton Friedmannak csak a szülei ismertek kielégítően. Az apa (a születésekor a Jenő (amely tipikus magyar keresztnév) és Saul (amely zsidó származására utal) nevet kapta. 1878-ban Beregszászon látta meg a napvilágot, amely akkor az Osztrák-Magyar Monarchián belül a történeti Magyarország észak-keleti részén elterülő Bereg vármegye székhelye volt. Trianon után Beregszász is Csehszlovákia része lett. A 2. világháború után a Szovjetunióhoz került, végül a Szovjet-unió összeomlását követően jelenleg Ukrajnában van, ahol a korábbi Beregszász a Beregovo (Berehovo) nevet kapta.

# data[].attributes.body
Schumpeter közgazdász és szociológus voltát jellemzi, hogy műveiben a történeti és szociológia megközelítésmód dominál a közgazdasági elemzésekben is. Már 23 évesen szembefordul az osztrák iskola matematika-ellenességével, melynek egyik vezető képviselője, Menger szerint a közgazdaságtan tárgya nem a mennyiségi viszonyok, hanem a gazdasági jelenségek lényege.

# data[].attributes.body
Banga Sandor
Vormair Anita
Zsigmond Norbert
Nagy Roxana
Biro Szende

# data[].attributes.body
1818. május 5.
Trier,
Porosz Királyság
Elhunyt | 1883. március 14

# data[].attributes.body
Portik Gyorgy
Kadar Evelin
Bartha Emese
Varga Berni
Petrule Richard

# data[].attributes.body
Petty számos olyan fogalmat eredeztetett, amelyeket a közgazdaságtanban ma is használnak. Megalkotta például a teljes foglalkoztatás kifejezést, és kijelentette, hogy a föld ára megegyezik a földön várható jövőbeni bérleti díj diszkontált jelenértékével.

# data[].attributes.body
A fő művek

A logika rendszere: Ratiocinatív és induktív ( 1843 ).

A politikai gazdaságtan alapelvei ( 1848 ).

Szabadságról ( Szabadságról ) ( 1859 ).

Utilitarizmus ( utilitarizmus ) ( 1861 ).

Auguste Comte és a pozitivizmus ( 1865 ).

# data[].attributes.body
Antal Szabolcs
Csok Orsolya
Simon Bendzsamin
Menyhart Zsombor