# data[].attributes.body
Rahvusvahelisel geograafianädalal (12.-18. november)  toimunud  veebiviktoriin oli mõeldud kõigile põhikooli ja gümnaasiumi-õpilastele üle Eesti. Küsimusi ja vastuseid saab vaadata sellelt lehelt:
http://www.egea.ee/wordpress/index.php/klubi-tegevused/geograafianadal-2017/veebiviktoriini-kusimused-ja-vastused/
Gümnaasiumiastmes  saavutasid   I koha meie kooli õpilased Annabel Hakmaa ja Morris Jallai.
II koha saavutas Kairi Parson.

# data[].attributes.body
Teise perioodi esimesel päeval, 24.novembril, toimus Võrus Kagu-Eesti riigigümnaasiumite teine reaal- ja loodusainete teaduspäev Quantum. Quantumi põhiidee on suurendada Kagu-Eesti riigigümnaasiumite koostööd ning panna proovile õpilaste teadmised, koostöö ning uutes situatsioonides kohanemine. Teaduspäeval osales 27 õpilast Võru-, Põlva- ja Valga riigigümnaasiumitest. Igast kooliastmest oli kohal kolm osalejat ning koos lahendati keemia-, bioloogia-, geograafia-, füüsika- ja matemaatikaülesandeid. Teadmisi jagati kolmeliikmelistes rühmades.

Meie kooli olid esindamas Asso Kahre, Villu Serv, Kristi Virks, Katrin Piirimaa, Selma Rein, Erik-Jürgen Määrits, Katariina Kinnunen, Kristin Pintson ja Karl Kivisild.

Silmatorkava tulemuse saavutas rühm koosseisus: Katariina Kinnunen, Joosep Aia (Võrust) ja Virgo Park (Valgast) olles esimesed nii geograafias kui ka  füüsikas. Keemias särasid Katrin Piirimaa, Saara Denisov (Võrust) ja Eduard Rudi (Valgast). Matemaatikas saavutasid parima tulemuse Selma Rein, Karl Jörgen Lööper (Võrust) ja Aljona Kritševkaja (Valgast). Bioloogias saavutasid esikoha  Asso Kahre, Anete Püvi (Valgast) ja Raido Kiss (Võrust).
K.Kinnunen, 10D

# data[].attributes.body
taas kõigile meie nutitundides osalejatele õpilastele ja nutikatele õpetajatele!
TAAS TUBLID ja PILDIL:)!

# data[].attributes.body
Sel teemal arutleti täna koos meie gümnaasiumi õpilastega  TÜ ühiskonnateaduste instituuti esindavate Virve Kassi ja Lembe Kullamaaga juhendamisel läbi viidud töötoas.
Mis on sotsiaalne probleem? Millised on Eesti sotsiaalsed probleemid? Kuidas võiks neid lahendada ja millist rolli mängib lahenduste juures sotsiaalteadlane? Töötoa jooksul simuleeriti sotsiaalsete probleemide lahendamise protsessi. Õpilased said välja pakkuda oma lahendusi ning neid ka põhjendada.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tartu Ülikool on Baltimaade juhtiv ülikool, kuuludes ainukesena regioonis maailma 2% parima sekka. TÜ maailmatasemel haridus annab eelise kogu eluks!

# data[].attributes.body
tegemistest, politsei tööst ja töövahenditest saime teada tänases töötoas ( 29.11).
Oli tõeliselt huvitav koostada fotorobotit ja uurida oma sõrmejälgi.
Eesti Politseimuuseumi kohta saab lugeda täpsemalt veel siin/
http://politseimuuseum.ee/et/node/11

# data[].attributes.attachment_link.description
Eesti Politseimuuseumi eesmärgiks on olla interaktiivne muuseum (teemapark), kus külastajad saavad läbi isetegevuse ja mängu kogeda politsei tööd. Muuseum annab ülevaate politseinike igapäevatööst ja tähtsamatest valdkondadest. Külastajatega mängitakse läbi erinevaid huvitavaid situatsioone, mis aitavad teadvustada politsei tööd.

# data[].attributes.body
24. novembril toimusid meie kooli üheteistkümnendatele klassidele töötoad, kus Kristiina Praakli rääkis sotsiolingvistikast ja suhtlusvõrgustikest. Ta seletas lahti sõna sotsiolingvistika mõiste. See on teadusharu, mis uurib keelt, isegi siis, kui keel pole korrektne. Inimesed, kes on sotsiolingvistid, peavad oskama ka keelt uurides rääkida ühiskonnast, kus seda keelt kasutatakse. Keel on ühiskonnas hakanud ühtlustama, tüdrukud ja poisid kasutavad samu sõnu.
Erinevas vanuses inimestel on erinev sõnavara. Näiteks noored kasutavad rohkem slängi, vanemad inimesed aga mitte. Noored ütlevad näiteks telekas, aga vanemad inimesed televiisor.
Me saime ka ise teha enda suhtlusvõrgustiku, kust me saime teada, mitmekeelsed me oleme ning kellega me suhtleme ja kuidas nad on omavahel seotud.
Oli väga põnev, sest saime ka ise enda kohta rohkem teada ja see puudutas meid kui tänapäeva noori päris palju.
Laura Koitsaar, 11.b

# data[].attributes.body
tekstid, mida oleme lugenud kasulikul ajal meie kooli algusaegadest saati:)
Meie kooli lugemisblogi asub:
https://pgloeb.wordpress.com/
(NB! Kui viga näed laita, siis tule laida:), parandame õigeks!)

# data[].attributes.body
Eesti taasisesesivuse kohta, mille koostasid 12a ja 12b õpilased ajaloo tunnis õp Leena ideel ja eestvedamisel.
Kas olete juba nautinud ka selle näituse mõnusat ERIPÄRA?
Nimelt: QR koodide taga peitub midagi hingele ka!
(2.korrusel pimenurgast valguse suunas ja saksa keelest vene keeleni:))

# data[].attributes.body
võis meie gümnaasiumis kuulda kaua-kaua kolmapäeval, mil pika etteastega andsid sellest ülevaate
LIVE KINGT &
JIM LIVE MC ARUAL
TÄNUD LAURALE!(Koitsaar)

# data[].attributes.body
Tuleviku Õpetaja III mooduli!
KIITUS!

# data[].attributes.attachment_link.description
Õppeprotsess digiajastul aj oli inspireerivKASULIK!ÕPETLIKõppisime palju vajalikke e-töövahendeid saab oma õpilastele edasi õpetadasaab kolleegidega kogemusi jagada, kui õpitut katsetame TÄNUD KOOLITAJALE JA KAASKOOLITUJATELE! OLI VAHVA!

# data[].attributes.body
KÕIK ÕPIVAD!!!
(Kas meil aga peaks olema need stressirikkad arvestuste nädalad, kui iga õppija võtaks oma õppimise eest vastutuse ja õpikski ära, mis vaja???)

# data[].attributes.body
Põlva Gümnaasiumi võistkond koosseisus Kristo Kooskora, Maris Neeno ja Patric Laansalu läbisid edukalt viktoriini eelvoorud, kus tuli vastused leida päris keerukatele küsimustele ja valmistada video etteantud teemal katsest.
Lõppvooru jõudnute seas tuli teha läbi katseülesande voor ja juba väga-väga krõbedaid "pähkleid pureda". Kokkuvõttes saadud tulemusega võib väga rahul olla!
Kiitus tublidele abiturientidele!

# data[].attributes.body
ltõi mie egümnaasiumi auditooriumi külastajatest täis.
Etendus oli huvitav ja väga mitmekihiline.
http://www.ugala.ee/lavastus/oleanna/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lavastuse tutvustus

Ülikooli professor ei ole ühe oma üliõpilasega rahul, sest leiab, et neiu teadmised tema aines ei ole piisavad. Viimane ei taha aga sellega leppida, sest peab õppejõu seisukohti vaieldavaks ja õpetamisstiili üleolevaks. Neiu palvel nad kohtuvad, kuid oma rida ajades ei soovi tegelikult kumbki teist osapoolt ära kuulata. Lühikese ajaga jõuab nende sõnavahetus punkti, kust ei pruugi enam tagasiteed olla.

"Ma kirjutan sellest, millest minu arvates meie ühiskonnas vajaka jääb. Ja selleks on suhtlemine. Kõige esmasemal tasandil." David Mamet

Maailmakuulsa draamakirjaniku David Mameti "Oleanna" fookuses on võimusuhted, mille kaudu sunnitakse meid hindama ja mõtestama nüüdisaegse haridussüsteemi olemust, õpilase-õpetaja kontakti tundlikku loomust ning inimestevahelise suhtluse võimalikkust. Kellel on õigus ja kes eksib? Kes keda tegelikult ära kasutab? Millised on õpilase ning õpetaja õiguste ja kohustuste piirid? Vastused neile küsimustele sõltuvad enamasti valitud vaatenurgast.

"Oleanna" on tõlgitud rohkem kui kahekümnesse keelde ja näidendit on lavastatud mitmel pool maailmas. Lavastustes on kaasa teinud näiteks sellised tähed nagu David Suchet ja Julia Stiles. Mameti režissöörikäe all valmis 1995. aastal ka samanimeline mängufilm. Samal aastal lavastas "Oleanna" Eesti Draamateatris Mati Unt.

Eesti teatri aastaauhinnad 2015 - naispeaosatäitja auhinna nominatsioon (Klaudia Tiitsmaa)

NB! Etendused toimuvad Viljandi Gümnaasiumi auditooriumis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lavastuse tutvustus Ülikooli professor ei ole ühe oma üliõpilasega rahul, sest leiab, et neiu teadmised tema aines ei ole piisavad. Viimane ei taha aga sellega leppida, sest peab õppejõu seisukohti vaieldavaks ja õpetamisstiili üleolevaks. Neiu palvel nad kohtuvad, kuid oma rida ajades ei soovi tegelikult kumbki teist osapoolt ära kuulata.

# data[].attributes.body
tutvustas meie õpilastele  enese-kaitse võtteid, mida  agaramad ka läbi proovisid.

# data[].attributes.body
viis täna 15. novembril, meie gümnaasiumis läbi töötoa keele- ja kultuuriruumi kohta ning mõtestas ühiskonnas toimuvat.

# data[].attributes.attachment_link.description
KÜLALISED: täna oli majas kasulikul ajal korraga võimalus valida nelja esineja vahel. Põnevust ja uudishimu tekitas YFU Eesti, kes oli läbi viimas töötuba keele- ja kultuuriruumi kohta ning...

# data[].attributes.body
Sel teemal esitas väga vahva, huvitava ja meeleoluka loengu meile Tartu  Ülikooli turunduse dotsent Andres Kuusik.
Igatahes oli auditoorium huvilistest pungil täis!
Loengust saime palju inspiratsiooni.

# data[].attributes.headline
 GEOGRAAFIANÄDALal toimub ka VEEBIVIKTORIIN

# data[].attributes.subject
 GEOGRAAFIANÄDALal toimub ka VEEBIVIKTORIIN

# data[].attributes.body
14.-16. novembril, mil igal päeval on vastamiseks üks geograafia-teemaline küsimus. Päeva küsi-mus avaldatakse kell 8.00 EGEA-Tartu veebilehel
www.egea.ee/wordpress/index.php/geograafianadal-2017 ning sellele on võimalik vastata kuni 19.00. Õiged vastused avaldatakse koos
järgmise päeva küsimusega.
Viktoriin toimub kahes arvestuses: põhikooli ja gümnaasiumiõpilased.
Gümnaasiumiõpilastele on valmistatud ette mõned lisaküsimused. Osa võib võtta nii individuaalselt kui ka maksimaalselt kolmeliikmelistes
meeskondades. Kolme päeva järel koostame tulemuste koondtabeli ning parimaid peetakse meeles diplomite ja Regio ning Petrone Prindi auhindadega.
Jooksvalt jagatakse infot ka Facebookis: https://www.facebook.com/events 470509656682822/.
Aktiivset osalemist!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Rahvusvahelise geograafia nädal (Geography Awareness Week) leiab 2017. aastal aset 12.-18. novembril. Sel puhul korraldavad geograafitudengid mitu üritust, et avada geograafiat eri nurkade alt.

Veebiviktoriin
Geograafianädala veebiviktoriin on mõeldud kõigile põhikooli ja gümnaasiumiõpilastele üle Eesti.

Veebiviktoriin toimub 14.-16. novembril, mil igal päeval on vastamiseks üks geograafiateemaline küsimus. Päeva küsimus avaldatakse kell 8.00 siinsamas EGEA-Tartu veebilehel ning sellele on võimalik vastata kuni 19.00. Nii on võimalik vastata küsimustele geograafiatunnis kui ka pärast koolipäeva. Õiged vastused avaldatakse koos järgmise päeva küsimusega.

Veebiviktoriinist on oodatud osa võtma kõik põhikooli- ja gümnaasiumiõpilased individuaalselt või kuni kolmeliikmelistes meeskondades! Vastamisel võib kasutada sõbra, õpetaja, teatmeteoste ja interneti abi.

Tänane küsimus tuleb inimgeograafia suunalt. Viimasel ajal on palju juttu olnud haldusreformist ning kohalike omavalitsuste (KOV) liitmisest. Milleks meile KOV-id ning kuidas geograafid nendega seotud on? Eestis on kahte liiki kohalikke omavalitsusi - vallad ja linnad. KOV-id korraldavad kohaliku eluolu: tagavad oma elanikele lasteaia- ja koolihariduse, hoolitsevad sotsiaalhoolekande ja kommunaalteenuste eest ning korraldavad kohalikku kultuuri- ja spordielu. Viimaste kohalike omavalitsuste valimiste järel jõustus haldusreform, mis kahandas KOV-ide arvu 213-lt 79-le. Muutuste taga on eelkõige eesmärk muuta KOV-ide töö efektiivsemaks ning inimeste elu paremaks. Samadel põhjustel on valdu liidetud varemgi. Vallad tekkisid 19. sajandi alguses, kui Eesti talupojad vabastati pärisorjusest ja tekkis vajadus mõisatest eraldi kohalikku elu korraldada. Paljud väiksed vallad ei tulnud oma ülesannetega toime ning sajandi lõpus toimunud ulatusliku valdade liitumise käigus jäi enam kui tuhandest vallast järgi ligi 350. Vabariigi ajal toimunud reformi tagajärjel kaotati veel ligi 100 valda. Nõukogude võimu ajal saame rääkida hoopis külanõukogudest ja rajoonidest, mis Eesti iseseisvudes taas valdadega asendati. Saksa geograaf Walter Christaller töötas välja keskuskohtade teooria, mille kohaselt on keskuskohad ehk suuremad linnad ja asulad ümbritsevatele aladele (tagamaale) teenuste pakkujad. Keskuseid ja tagamaid on uuritud ka Eestis - nimelt oli üks esimesi Christalleri teooria rakendajaid Eesti geograaf Edgar Kant 1930. aastatel. Tänapäeval uurivad Tartu Ülikooli geograafid samuti, milliste kohtade vahel inimesed iga päev tööle/kooli - koju liiguvad ehk millised linnad toimivad kui keskused ning kus on nende tagamaa.
Küsimus kõigile põhikooli ja gümnaasiumiõpilastele:

Milliste maakondade piirid 2017. aasta haldusreformi käigus ei muutunud?

Lisaküsimus gümnaasiumile:

Kui võrrelda haldusreformijärgselt eesti kohalikke omavalitsusi, siis milline on pindalt suurim ja milline pindalalt väikseim KOV?

Vastamine toimub järgnevas vormis:

Parimaid vastajaid premeerivad diplomite ja auhindadega Regio ja Petrone Print!

Vaata ka Facebooki üritust.
GPS kunst Eesti Vabariik 100
Tartu geograafiaõpetajad korraldavad Tartu kooliõpilastele GPS kunsti võistluse teemal "Eesti Vabariik 100". Täpsem info: Geograafianädala GPS kunst. Aktiivset joonistamist!
Mapathon ehk kaardistustalgud
14. novembril toimub esimene EGEA-Tartu mapathon, kus kaardistatakse ühiselt üht maailma haavatavat piirkonda. Uusi alasid kaardistades on võimalik aidata humanitaarotganisatsioone, kel on paremate kaartida abil lihtsam abivajajateni jõuda.

Täpsem info Facebooki üritusest.
Reisiklubi tumedast turismist
16. novembril kell 18.15 leiab aset järjekordne reisiklubi, mille teemaks on sel korral tumeturism ( dark tourism) ning selle üks sihtkohti Tšernobõl. Oma külastustest räägivad nooregeograafid Laura Altin ja Mart Soo.

Üritus on leitav ka Facebookist.
Gis-päev Tallinnas
Geograafianädala raames toimub 15. novembril ka ülemaailmne GIS-päev - Eestis sel päeval toimuvaga saab tutvuda aadressil www.gispaev.ee.

# data[].attributes.attachment_link.description
Rahvusvahelise geograafia nädal (Geography Awareness Week) leiab 2017. aastal aset 12.-18. novembril. Sel puhul korraldavad geograafitudengid mitu üritust, et avada geograafiat eri nurkade alt. Veebiviktoriin Geograafianädala veebiviktoriin on mõeldud kõigile põhikooli ja gümnaasiumiõpilastele üle Eesti. Veebiviktoriin toimub 14.-16. novembril, mil igal päeval on vastamiseks üks geograafiateemaline küsimus.

# data[].attributes.body
OSALEME!!!
14. novembrist kuni 16. novembrini toimub üleriigiline nutiviktoriin “Nutt tuleb peale”, mida korraldab Pärnu Rääma Põhikool. Eesmärk on kaasata eesti ja vene koolide õpilasi oma teadmisi ja oskusi proovile panema infootsingus.
Osalema on oodatud 1. - 12. klassi õpilased kui ka teised huvilised (kutsekoolid, ülikoolid, täiskasvanud), maksimaalne võistkond on 4-liikmeline, kuid võib osaleda ka üksi.
Õigesti vastanud koolivõistkondade vahel loositakse välja auhindu, millega sel aastal on nutiviktoriini abistanud HITSA, Haridus- ja Teadusministeerium, Päästeamet. Lisaks nendele ka Playtech, Tieto, COOP, Insplay, Tactic ja Swedbank.

# data[].attributes.body
Esmaspäeval, 13. novembril, toimus meie viievõistluse " Halli argipäeva vastu" auhinnatseremoonia.
Ja oh imet, 12 B klass suutis eelmisel aastal saadud rändkarika ka sellel aastal endale võita!
PALJU ÕNNE 12B! TUBLID!
2. koha saavutasid õpetajad, 3. koha A (11A) klass.
Tunnustust jätkus veel paljudele!
OLI TORE HALLI-ARGIPÄEVA-VASTANE VÕISTLUS!

# data[].attributes.body
sisaldas meie tublidele seenetundjatele auhinnaraamatuid.
Palju õnne  ja mõnusat lugemist!

# data[].attributes.body
Laupäeval, 11. novembril osales neli meie kooli õpilast Põlva Koolis toimunud vabariiklikul etluskonkursil "Tahan sulle öelda".
Kõik esinejad olid väga tublid  ja kaasa toodi kolm auhinda:
Patrick Laansalu I koht
Mariann Seeme II koht
Lota Vana eripreemia hea tekstivaliku eest
Aitäh Margit Pikale veenva ja ilmeka esituse eest.
Kolm etlejat osalenud nelja seast pääseb edasi veebruari algul meie koolis toimuvale etlejate riigikonkursile.
Palju õnne kõigile osalejatele!

# data[].attributes.body
"Halli argipäeva vastu" punkt igasuguste viguritega trepijooksuga ( ja ennäe imet, just meie armas taaevatrepp ei saanud kuidagi kannatada:))
Kuidas ikkagi võistlejatel läks, kes mida võitis tänavuse viievõistluse????
...tänase seisuga teab sellest vaid tuul...
Tuleb kannatlikult oodata esmaspäevani!
Nii mõnigi võistkond oli saavutanud justkui helikiiruse:)

# data[].attributes.body
Täna oli aulas tunda tõelist ajude ragistamist:)!
Mälumängu viis meeleolukalt läbi direktor ise!
Küsimused olid väga huvitavad.
Paljud vastused panid kõiki imestama:)!
Mälumänguga "rebis" esikohale 12b, õpetajatel õnnestus "suuuure vaevaga" teist kohta hoida. Kolmandaks jäi 12a

# data[].attributes.body
Tiitlikaitsja 12B on kolme päeva kokkuvõttes hakanud tänasefa võistluste juhtima!

# data[].attributes.attachment_link.description
PG VIIEVÕISTLUS: teist aastat on novembris meie traditsiooniline viievõistlus "Halli argipäeva vastu" kaasa haaranud kogu koolipere. Möödunud aastal võisteldi viiel alal: funktsionaalne lugemine,...

# data[].attributes.headline
Tänane "Halli argipäeva vastu" digivõistlus

# data[].attributes.subject
Tänane "Halli argipäeva vastu" digivõistlus

# data[].attributes.body
tõi koolimajja liikumist ja digitarkust juurde!
Kõigepealt tuli leida küsimused, mis olid QR koodidena koolihoones  ära peidetud.
QR koodilugejate abil sai teada küsimused. Hea ju, et vastuseid sai  guugeldada:)!
Kõige raskemaks kujunes ikkagi armsa ja igivana sõnumi kokkusaamine:).
Küsimused, vastused ja veebiaadressid, kus saab veel täiendavalt digitarkuste kohta lugeda, leiab huviline paberkandjal kas mõnel laual või riiulil.
Võitsime kõik midagi!

# data[].attributes.attachment_link.description
Uploaded by Jan-Mattias Kottise on 2017-11-09.

# data[].attributes.body
Vaata järele!
Ka digivõistluseks vajalik äpp ka seal!
NB! Õpitahvlid asuvad õpi-, nuti- ja vaikusenurgas!

# data[].attributes.body
Olete ju kõik märganud?!
Ajajoonena ühe kuu ürituste-ettevõtmiste-sündmuste ülevaade meie gümnaasiumi kodukal!

# data[].attributes.body
Võistlus "Halli argipäeva vastu"  algas täna, 6. novembril, mõõduvõtmisega funktsionaalses lugemises.
Kasulikul ajal luges kogu koolipere Priit Põhjala teksti "Keelevigadest. Heasemiootiliselt".
Aga huvitav oli ju?!
(Võitjad lisanduvad siia õige pea:), sest punkte loetakse veel)

# data[].attributes.body
KIITUS ja TÄNU! Täna toimus meie kooli esimene doonoripäev. Aitäh kõigile õpilastele, tööperele ja kogukonna liikmetele, kes leidsid tee meie pop-up verekeskusesse! Olete teinud tegelikult väga tänuväärse heateo, mis võib päästa kellegi elu...
Tänud koostööpartnerile TÜ verekeskus!
Järjekordne  doonoripäev meie  gümnaasiumis toimub 05.04.2018.

# data[].attributes.attachment_link.description
TÄNAME JA TUNNUSTAME: täna toimus meie kooli esimene doonoripäev. Aitäh kõigile õpilastele, tööperele ja kogukonna liikmetele, kes leidsid tee meie pop-up verekeskusesse! Olete teinud väikse heateo,...

# data[].attributes.body
Hingedeajal hoitakse rahu ja vaikust ning austatakse oma lahkunud esivanemate mälestust. Süüta ka sina lahkunud lähedaste auks küünal.
Loe täpsemalt siin/ http://alkeemia.delfi.ee/mystika/esoteerika/tana-on-hingedepaev-rahu-ja-vaikuse-puha?id=76113997

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hingedeaeg on sügisene periood eesti rahvakalendris, mil austati ja oodati koju surnud esivanemate hingi. Põhjarannikul on seda nimetatud ka jaguajaks. Hingedeaega on viimastel sajanditel tähistatud erineval ajal, kas siis oktoobris-novembris, eriti enne mardipäeva, mõnikord aga juba perioodil, mis algab pärast mihklipäeva. On ka arvamusi, et hingedeaeg eelnes vahetult jõuludele või paiknes novembris. Hingedeaja sisse on kuulunud kindlasti hingedepäev, mis on täna, 2. novembril.

Maarahva suhe surnutesse võib esmapilgul tunduda kummastav. Kuid kui järele mõelda, leiab selles paljugi tuttavlikku. Kui inimene sureb ja lahkub siitilmast, ei lahku ta ometi oma perekonnast, hõimust ja rahvast. Oma mõtetes ja tegudeski oleme alatihti nendega, kes läinud Toonela maile. Me oleme esivanematega üks kogukond, mis aegajalt teatud päevadel jälle kokku saab.

See vana läänemeresoome ühissõna märgib elualget inimeses, loomades ja muus looduses ning on olulisemaid kujutelmi rahvausundis. Hing asub kogu kehas, kuid ka üksikutes elundites, veres, juustes ja küüntes. Hingekujutelmaga kuuluvad kokku sellised nähtused nagu vari ja hingamine ehk hingus, samuti nimi. Kõigi nende koosmõjul oli inimese hingejõud tugevam või nõrgem. Näiteks lastel oli hing nõrgem kui täiskasvanutel. Hinge sisaldavaid kehaosi, nagu juukseid, küüsi, verd, ei jäetud kunagi laokile, et nende kaudu ei saaks keegi omanikku mõjutada või haigusi saata. Näiteks laialiloobitud või õue visatud juustega seostati peavalu. Lõigatud ja mahaloobitud küüntest sai kurat või päkapikk endale nähtamatuks tegeva kübara.

Hing (irdhing) võis kujutluste kohaselt kehast ajutiselt (magamise, haiguse, minestuse ajal) lahkuda kas nähtamatuna või nähtavalt inimese enda, erilise hingeolendi (tuulispask, luupainaja, virmalised) või hingelooma (mesilane, liblikas) kujul. Surm tähendas hinge jäädavat kehast lahkumist (inimene "heidab hinge"). Selle järel liikus hing kas mõnda olendisse (uuesti inimesse, looma või lindu), suundus teispoolsusesse või tegutses endise omaniku esindajana edasi elavate keskel (käis hingedeajal kodus, liikus teatud aja ringi kodukäija või kummitusena).

Hingedeajal hoitakse kodud puhtad ja vaiksed. Müra tekitavad tööd lükatakse edasi ning õhtuti ei töötata sootuks. Neil õhtuil on sobiv mõistatada mõistatusi ja jutustada lugusid.

Hingede sissetulemine. Tava kohaselt tapetakse hingede tulemise päeval loom. Mõnel pool kana või kukk, mõnel pool jälle tall või põrsas. Värskest lihast valmistatakse road, millega kostitatakse surnud omakseid. Seejuures tuleks pakkuda kõike paremat, mis majapidamises on. Tavakohased hingedepäeva toidud on veel rammus leemesupp, verikäkid, tangupudru, kohupiim, koorimata piim ehk talupiim, õlu ja leib. Mulgi tava ei luba hingedele pakkuda herneid ja ube.

Lõuna-Eestis viidi hingedele mõeldud toit tavaliselt pööningule ja asetati olviaugus olevale lauakesele, räästa alla või selleks mõeldud ohvripakkudele. Põhja-Eestis kaetakse laud aga tavaliselt tuppa või sauna. Hingedele on mõnikord toitu viidud majapidamishoonetesse ja hiiepuude alla.

Hingede väljaminemise päevaks tapetakse taas loom ja valmistatakse sellest piduroad. Hingedele köetakse saun ja peale söömaaega saadetakse nad ära, paludes, et mindaks teed mööda ja õnnistaksid pere ettevõtmisi.

Hinged tulevad ka tänavu. Maailm muutub üha kiirenevas tempos, kuid meie rahva juured ja elupõline pärimus jäävad samaks. Suur loona teeb ikka oma ringkäiku, hingedeaeg tuleb omal ajal ning koos sellega tulevad koju käima meie surnud esivanemad ja sõbrad. Neid võib ignoreerida, kuid nendega võib ka arvestada. Seejuures pole kuigi tähtis, kus me elame, vaid see, kuidas me neid vastu võtame. Seepärast saame linnakorteriski hoida hingedeajal vaikust ja puhtust ning pakkuda kallitele külalistele kõike paremat, mis meil on. Ikka nii nagu maarahval tavaks.

# data[].attributes.attachment_link.title
Täna on hingedepäev - rahu ja vaikuse püha

# data[].attributes.attachment_link.description
Hingedeaeg on sügisene periood eesti rahvakalendris, mil austati ja oodati koju surnud esivanemate hingi. Põhjarannikul on seda nimetatud ka jaguajaks. Hingedeaega on viimastel sajanditel tähistatud erineval ajal, kas siis oktoobris-novembris, eriti enne mardipäeva, mõnikord aga juba perioodil, mis algab pärast mihklipäeva. On ka arvamusi, et hingedeaeg eelnes vahetult jõuludele või paiknes novembris.

# data[].attributes.body
meie koolis oli meeleolukas!
Stiilipäeva mõte täitis oma ülesande, kuna majas liikus ringi palju erilisi kujusid.
Eriti jäid silma tõetruude maalingutega neiud ja maskid!
Ka kõrvitsajooks pakkus võistlusindu ja lõbu.
Tänud stiilipäeva korraldamise ja läbiviimise eest 10 E klassi õpilastele!

# data[].attributes.body
Täna oli ruumis 226  võimalus tutvuda TTÜ Tartu Kolledžis õpetatavate erialadega ning sisseastumistingimustega (sh nende matemaatika eksami võimalusega).
Tutvumistund oli mõeldud abiturientidele ning 11.klasside õpilastele, kellel on plaanis siduda oma edasised õpingud TTÜ-ga või kes alles otsivad seda oma õiget teeotsa edasiõppimise maastikul.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tallinna Tehnikaülikooli missioon on olla teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni edendaja ning juhtiv inseneri- ja majandushariduse andja Eestis.

# data[].attributes.headline
Huvitava ja hariva loengu hõimurahvastest

# data[].attributes.subject
Huvitava ja hariva loengu hõimurahvastest

# data[].attributes.body
pidas meile Jaak Prozes Fenno-Ugriast / https://fennougria.ee/.
Oli tõepoolest huvitav teada saada meie sugulasrahvastest, -keeltest ja -kultuurist.
Oleme meiegi, eestlased,üks osa nende hulgas, aga meid on üksjagu vähe.
Nagu meie külalinegi märkis: peame olema tänuikud ja uhked selle üle, et meil on oma riik, oma keel ja kultuur.
(Pildi allikas: http://jabadaba.eki.ee/index.php?id=10553

# data[].attributes.body
Ja seda kõike meie oma kooli kohvikust!!!!
KAS POLE TORE SEE!!!!
(Pildi allikas: https://mariliisilover.com/2009/10/puhapaevahommik-parimad-pannkoogid/ )

# data[].attributes.body
siin: https://padlet.com/aimi58/halloween
Igatahes liikus eile majas ikka hulga rohkem "erilisi tegelasi" ringi...Postitagem oma fotod siia!
(klõpsa +-l ja avanevas kastikeses taas +-l
ja lae pilt üles
ja okõ
ja kohal see ongi!