# data[].attributes.headline
ниверситетът в Саламанка 

# data[].attributes.body
ниверситетът в Саламанка 2

# data[].attributes.headline
В началото на 16 век в Ис

# data[].attributes.body
В началото на 16 век в Испания се използват ренесансови мотиви в граждански постройки, но декорираният стил на испанската готика се запазва най- вече при църковните сгради. Способите, заимствани от италианския стил, главно симетрията и хармонията, се смесват с готическата традиция. Хуан де Ерера, придворният архитект на Филип Втори започва да строи втората половина на 16 век сгради в строг класически стил, който се нарича стил estilo desornamentado – стил без декорации, или „изчистения стил”. Планът на Ескориал (построен за Филип Втори като мавзолей за баща му Карлос Пети, ползва се и като дворец, и ка

# data[].attributes.headline
Основни принципи на ренесансовата архитектура

# data[].attributes.subject
Основни принципи на ренесансовата архитектура

# data[].attributes.body
Принципите на Ренесансовата архитектура обхващат всички елементи на сградата и урбанистичното пространство – от плановата схема, плана на сградата до детайла. Всичко се базира на геометрията, пропорционирането и хармонизацията на частите една към друга според античните канони и в частност римската архитектура и теория (Витрувий), която присъства, макар и като руини, в повечето италиански градове. Възстановява се теорията на класическия ордер (като се развива и в новото качество на композитния ордер от Леон Батиста Алберти – комбинация на коринтски акантови листа с йонийски волути, ордерът се прилага в колонади, пиластри и линтели (декорации над отвори), има пълен отказ от стреловидните готически арки и се използват масово полукръгли арки, сводове, ниши и едикули (ниши-олтари обикновено с пластики в тях). Плановете на храмовете по време на Ренесанса са два типа, като еволюцията им може да бъде проследена до раннохристиянските модели: базиликалната форма и множество разновидности на капела с централен план. Плановете са на модулен принцип, въобще планът е модулен, като основният модул е подкуполният квадрат в базиликата. Централните пространствени схеми се използват още от древността за мартириуми и мавзолеи, т.е. те са свързани с култа към мъртвите. Базиликалният план се основавал на Константиновите църкви с издължени зали, които се развили от римските обществени сгради. Фасадите са симетрични около централна ос. Стените са облицовани с камък и първоначалната им структура е скрита. Колоните са в ордери (като се използва римската версия на ордерите: тоскански, дорийски, коринтски, йонийски и композитен. Сводовете нямат очертани нервюри като в готиката, макар че в някои случаи такива елементи има в някои . Арките са полукръгли, а в периода на маниеризма са многоъгълни. Куполите са структурирани отвън, като често носещите елементи са изявени (като видими ребра). Подобни куполи в средновековието не са правени, те са продукт на нови инженерни решения и стават символични за ренесансовата архитектура. Таваните се скриват с допълнителна конструкция и се изписват. Вратите се оформят с правоъгълни линтели (хоризонтални декоративно оформени блокове над входните отвори). Детайлите, със силно влияние от римската архитектура, се изработват с изключителна прецизност, но стават все по-декоративни и не се свързват със структурата на сградата, което особено в последния етап на Ренесанса става трайна тенденция. Колоните, пиластрите и отворите създават хармонични редове, отказват се от островърхите арки и въвеждат полукръга като доминираща форма за сводове, куполи, арки и едикули (това са ниши върху пиедеста, рамкирани с колони и със собствен фронтон, като се използват и в интериора и в екстериора, както и в гробищни католически ансамбли; в православието най-известния едикул е Кувуклия в центъра на храма на Христовото Въскресение в Йерусалим – виж речника). В периода на Кватроченто били изучени подробно античните форми и орнаменти. Появява се тенденция на органично свързване на готическите италиански форми с античните образци. Най-често срещаният ордер е коринтският с разнообразни видоизменени капители. Появяват се и нови типове сгради, в които се използва новият стил – най-вече палацо, градските замъци на богатите родове.

# data[].attributes.headline
Катедралата в Гранада 1529 на Диего де Силое, в която могат да се проследят готически схеми на членение на стените с трифорий, ренесансовиелементи и впоследствие са добавени и барокови декорации (катедралата е строена 181 години и е смесица от стилове)

# data[].attributes.subject
Катедралата в Гранада 1529 на Диего де Силое, в която могат да се проследят готически схеми на членение на стените с трифорий, ренесансовиелементи и впоследствие са добавени и барокови декорации (катедралата е строена 181 години и е смесица от стилове)

# data[].attributes.headline
Дворецът в Алхамбра – патиото на Карл Пети (1492 – това е годината на откриване на Америка) 

# data[].attributes.subject
Дворецът в Алхамбра – патиото на Карл Пети (1492 – това е годината на откриване на Америка) 

# data[].attributes.headline
Дворецът в Алхамбра – патиото на Карл Пети  2

# data[].attributes.subject
Дворецът в Алхамбра – патиото на Карл Пети  2

# data[].attributes.headline
Университетът в Саламанка (неизвестен архитект), стил „платереск” (думата идва от сребро), привнесени елементи от колониите плюс готическонаследство

# data[].attributes.subject
Университетът в Саламанка (неизвестен архитект), стил „платереск” (думата идва от сребро), привнесени елементи от колониите плюс готическонаследство

# data[].attributes.headline
Университетът в Саламанка 2

# data[].attributes.subject
Университетът в Саламанка 2

# data[].attributes.headline
Испанският ренесанс (архитектура)

# data[].attributes.subject
Испанският ренесанс (архитектура)

# data[].attributes.body
В началото на 16 век в Испания се използват ренесансови мотиви в граждански постройки, но декорираният стил на испанската готика се запазва най- вече при църковните сгради. Способите, заимствани от италианския стил, главно симетрията и хармонията, се смесват с готическата традиция. Хуан де Ерера, придворният архитект на Филип Втори започва да строи втората половина на 16 век сгради в строг класически стил, който се нарича стил estilo desornamentado – стил без декорации, или „изчистения стил”. Планът на Ескориал (построен за Филип Втори като мавзолей за баща му Карлос Пети, ползва се и като дворец, и като религиозна сграда, показва изключителната синкретичност /неразчлененост, слятост/ на испанското общество в този период) е добър пример за този стил. Годината на откриването на Америка 1492 се приема за начало на влиянието на италианския Ренесанс в Испания.

# data[].attributes.headline
Двореца  Ескориал на Хуан Батиста де Толедо и Хуан де Ерера 

# data[].attributes.subject
Двореца  Ескориал на Хуан Батиста де Толедо и Хуан де Ерера 

# data[].attributes.headline
Двореца  Ескориал на Хуан Батиста де Толедо и Хуан де Ерера 2

# data[].attributes.subject
Двореца  Ескориал на Хуан Батиста де Толедо и Хуан де Ерера 2