# data[].attributes.body
Suomalaisessa tarustossa peikko on tarkoittanut tarinasta ja paikkakunnasta riippuen rumia ja ilkeitä, isoja tai pieniä ihmismäisiä olentoja. Peikkoa on hankala määritellä, sillä tälle fiktiiviselle olennolle on kuvailtu niin monenlaisia ominaisuuksia.

Skandinaavisessa mytologiassa peikoilla eri trolleilla oli iso nenä, pitkät kädet sekä karvainen ruumis ja häntä. Ne olivat tyhmiä ja niillä oli tapana kaapata ihmislapsia ja vaihtaa ne omiin peikkolapsiinsa.

# data[].attributes.body
Seireenit ovat kreikkalaisessa mytologiassa naispuolisia olentoja, joiden ulkomuoto on ihmisen ja lintujen sekoitus. Seireeneillä on naisen pää ja hiukset sekä puolet vartalosta, kotkan siivet ja pitkät mutta lintumaiset jalat. Jaloissa ja siivissä on terävät kynnet niin kuin lepakoilla.

# data[].attributes.body
Lohikäärme on liskomainen taruolento. Lohikäärmeet ovat hahmoltaan suomuisia ja yleensä matelijamaisia ja siivekkäitä. Usein lohikäärmeet voivat myös syöstä tulta.

Lohikäärmeet ovat saaneet roolinsa taruissa pahuuden ruumistumisen ja lopputaisteluissa sankari surmaa lohikäärmeen. Lohkäärmeet voivat olla myös hyviä, mutta yleensä lohikäärme on tarinan pahis.

Lohikäärmeitä on kuvattu taiteessa ja tarinoissa jo muinaisina aikoina. Lohikäärmemyytit saivat alkunsa Lähi-Idässä käärmeiden, vesimatelijoiden ja muiden matelijoiden pohjalta, ja levisivät sieltä Intiaan ja Kiinaan sekä antiikin Kreikan kautta Eurooppaan.

Tunnettuja lohikäärmeitä ovat esim. My little ponyssa esiintyvä Spike tai Fafnir, joka esiintyy skandinaavisessa mytologiassa.

# data[].attributes.body
Maahiset ovat pieniä ihmisenmuotoisia olentoja. Maahisia kutsutaan myös maanväeksi. Niistä on kirjoitettu paljon suomalaisia kansantarinoita. Tarinoissa maahiset asuvat maan alla omassa maailmassaan joka koetaan usein todellisen maailman peilikuvaksi. Maahiset ovat usein ilkikurisia olentoja, jotka lumoavat ihmisiä jäämään luokseen, jos ottaa vastaan heidän tarjoamiaan lahjoja ja ruokaa. He ovat näkymättömiä ihmisille, mutta joskus ne voivat esiintyä muurahaisen muodossa.

# data[].attributes.body
Kentauri on kreikkalaisen mytologian olento, joka on puoliksi ihminen ja puoliksi hevonen. Kentaurilla on hevosen ruumis, mutta kaulan ja pään tilalla on ihmisen ylävartalo vyötäröstä ylöspäin. Muinaiset kreikkalaiset olivat mieltyneet hevoseen, eivätkä ilmeisesti voineet uskoa sen yhdistämisen ihmisen kanssa tuottavan kokonaan pahaa olentoa ja, näin ollen, kentauri on ainoa antiikin kuvitelluista hirviöistä, jolle on osoitettu myös hyviä ominaisuuksia. Monissa kreikkalaisissa myyteissä kentaureja pidetään yhtä villeinä kuin kesyttämättömät hevoset, ja heidän kerrottiin asuneen Magnesian ja Pelion-vuoren alueella Tessaliassa, Foloin tammimetsässä Elisissä ja Malean niemimaalla Etelä-Laconiassa.

# data[].attributes.body
Pegasos on kreikkalaisen mytologian siivekäs hevonen, jonka vanhemmiksi nimetään gorgo Medusa ja Poseidon. ponnahtanut esiin Medusan kaulasta, sen jälkeen kun perseus oli katkaissut Medusan pään. Pegasoksesta puhutaan usein myös runoratsuna. kun Pegasoksen kavio osuu maahan, paikalle kerrotaan syntyneen lähde. Kun Pegasos kuoli, Zeus muutti sen tähtikuvioksi öiselle taivaalle.

# data[].attributes.body
Seireenit ovat naisoletettuja olentoja, jotka ovat puoliksi ihmisiä ja puoliksi lintuja. Niillä on naisen pää ja hiukset sekä puolet vartalosta, pitkät lintumaiset jalat sekä kotkan siivet. He elävät merellä, ja houkuttelevat merimiehet vastustamattomalla laulullaan luokseen surmatakseen heidät. Seireenit kuuluvat kreikkalaiseen mytologiaan.

# data[].attributes.body
Ihmissusia esiintyy yleensä kauhufiktioissa, myyteissä ja kansantaruissa. Sen tuntomerkit ovat susimainen vartalo, pitkät hampaat, terävät kynnet ja hehkuvat silmät.

Se on päiväsaikaan ihan normaali ihminen, mutta kun tulee keskiyö, se muuttuu täyden kuun vaikutuksesta sudeksi. Tunnetuin tapa muuttua ihmissudeksi on joutua sellaisen puremaksi tai raapaisemaksi. Sen voi tappaa ampumalla hopealuodilla.

# data[].attributes.body
Kratti tai skratti on suomalaisessa mytologiassa huutava kummitus, joka makaa maahan kätkettyjen aarteiden ja rahakirstujen päällä niitä halliten ja vartioiden. Nimi kratti tulee ruotsin sanasta skratt eli nauru. Mikael Agricolan mukaan kratti kuului hämäläisten palvomiin haltijoihin. Sigfridus Aronus Forsiuksen 1500- tai 1600-luvulla kirjoittaman runon mukaan Kratti on yksisilmäinen ja lahjoittaa rikkautta palvojalleen.

Varpu kiiittää ja kuittaa.

# data[].attributes.body
Fauni eli vuohimies on Muinais-italialainen ja Muinais-Kreikkalainen Taruolento. Kreikaksi Faunia kutsutaan yleensä satyyriksi.

Fauni on hedelmällisyyden ja metsän- sekä paimenten- ja luonnon äänien jumala.

Fauni on yläruumiiltaan ihminen ja alaruumiiltaan vuohi.

# data[].attributes.body
Tonttu on pieni ihmisen kaltainen olento pohjoismaisessa kansanperinteessä.

Tontut ovat kilttejä ja hyväntahtoisia olentoja, jotka suojelevat ja huolehtivat kotia missä asuvat.

Tonttu tarvitsee rauhalliset olot tai tonttu voi suutustua ja aiheuttaa kodeissa tuhoa.

Tonttuja on monenlaisia esimerkiksi on kotitonttuja, saunatonttuja, riihitonttuja, myllytonttuja ja joulutonttuja.

Tontuista tunnetuimmat ovar varmaan joulutontut ja saunatontut.

# data[].attributes.headline
Para on länsisuomalaisessa ja ruotsalaisessa kansanperinteessä esiintyvä,yleensä maatilan tai talon haltija ja tonttu. Sillä on omistajanaan yleensä ihminen. para on ulkonäöltään pelottavan näköinen ja voimallinen. Para on pyöreä kuin lankakerä . Sen tehtävä oli olla talon ja omistajansa palvelija ja varallisuuden kasvattaminen. Parat kävivät varastamassa muiden ihmisten tai perheiden omaisuutta tai maitoa heidän lehmistään ja toivat sen emännälleen tai isännälleen.

# data[].attributes.subject
Para on länsisuomalaisessa ja ruotsalaisessa kansanperinteessä esiintyvä,yleensä maatilan tai talon haltija ja tonttu. Sillä on omistajanaan yleensä ihminen. para on ulkonäöltään pelottavan näköinen ja voimallinen. Para on pyöreä kuin lankakerä . Sen tehtävä oli olla talon ja omistajansa palvelija ja varallisuuden kasvattaminen. Parat kävivät varastamassa muiden ihmisten tai perheiden omaisuutta tai maitoa heidän lehmistään ja toivat sen emännälleen tai isännälleen.

# data[].attributes.body
Keijua kuvataan yleensä pienenä ja sirona naisoletettuna, jolla on siivet selässä.

Tarinoissa ne osaa lentää ja taikoa ja aina kuolemattomia.

Se on länsieuroopasta lähtöisin.

# data[].attributes.body
Merenneito on legendaarinen olento, joka yhdistää ihmisen ja kalan piirteitä. Merenneidot esiintyvät usein satukirjoissa, tarinoissa ja elokuvissa, ja ne kuvataan kauniina olentoina, joilla on pitkät hiukset, pyrstö ja kyky hengittää veden alla. Merenneidot asuvat yleensä meren pohjassa tai merenneitojen kaupungissa, ja ne voivat myös olla ystävällisiä tai taikavoimilla varustettuja olentoja. Mertenhoitajat ja delfiinit ovat myös ystäviä monet merenneitoja. Vaikka merenneitot ovat satuolentoja, ne ovat edelleen suosittu aihe taiteessa ja kulttuurissa.

# data[].attributes.body
basiliski on taruolento joka on lohikäärmeen,kunkon ja liskon sekoitus. sillä on kukon pää, kynnet ja siivet, matelijan vartalo ja häntä

estiintymistä on kaikkialla euroopassa ja sen alkuperä on tullut antiikin rooman mytologiasta

Kertomusten mukaan basiliski syntyy seitsemän vuoden ikäisen kukon munimasta munasta jonka rupionna on muninut

# data[].attributes.body
Yksisarvinen kuvataan yleensä valkoisena tai vaaleanpunaisena sirona hevosena, jolla on kierteinen sarvi keskellä otsaa.

Yksisarviset ovat tarinoissa puhtaita olentoja, joita vain neitsyt voi koskettaa. Yksisarvisen päävihollinen on yleensä leijona. Yksisarvisen sarvesta tehdyn juoman tai juomisen yksisarvisen sarvesta tehdystä astiasta on uskottu esimerkiksi parantavan tauteja, suojaavan myrkyiltä ja toimivan lemmen nostattajana.

Yksisarvisesta kertovat kuvaukset olivat suosittuja etenkin keskiajan Euroopassa. Usko yksisarvisten olemassaoloon säilyi Euroopassa 1800-luvulle.

Länsimaissa yksisarvista on pidetty villinä ja kesyttömänä, kun taas Lähi-idässä yksisarvinen oli rauhallinen eläin, joka toi onnea.