# data[].attributes.body
Personkarakteristik

Nora er skuespillets hovedperson, en ung borgerlig husmoder der er gift med en bankdirektør. Nora er den i teaterstykket der gennemgår den største udvikling. Historien finder sted under julen, og strækker sig over tre dage. I første akt virker Nora ufatteligt lykkelig for både mand og børn. Men da hun bliver konfronteret af handlinger og folk fra fortiden bliver hun tvunget til at se sig selv i øjnene og finde ud af om den muntre og lidt barnlige Nora som man så i starten egentlig er den hun er eller om det er en facade hun har påført sig igennem de 8 år hun har været gift til Helmer. Nora boede tidligere sammen med sin travle far. I skuelspillet høre man om hvordan Helmer og Noras far er meget ensartede. Både på deres måde at være på generelt og overfor Nora. De behandler hende begge to som en lille pige der ikke skal høres. De er begge meget konservative, travle og påståelig mænd. Som mener at deres egne meninger er de eneste rigtige. Nora er en utroligt udadvent karakter der sørger for alle i sit liv, og har bla. Reddet sin mands liv. Nora bliver set meget ned på og bliver tit sat i en boks som en dum og uvidnene barn. Men det er ikke helt tilfældet. Nora er ufatteligt snedig og klog. Hun gør ting for alle andre end sig selv. Det kan man bla. Se på side 13, hvor Nora har købt gaver til alle andre end sig selv og da hun bliver spurgt indtil hvad hun ønsker sig svare hun “...>>Å pyt; til mig! Jeg bryr mig slet ikke om noget.<<...” [1]og da hun fortæller om hvordan hun reddet sin egen mands liv ved at gå bag om hans ryg, skrive en falsk signatur fra sin far og være okay med at ofre sin ære for at Helmer ikke skal føle sig svag. Hun bruger 8 år af sit liv på at påtage sig en rolle for at tilfredstille sin mand, selvom hun ingen anderkendelse får for det. Hun bringer det også til bordet på side 99 i akt 3 hvor Helmer prøver at redde ægteskabet. “…>>Jeg skulde gladelig arbejde nætter og dage for dig, Nora, -bære sorg og savn for din skyld. Men der ingen, som ofrer sin ære for den, man elsker<<…” “…>>Det har hundrede tusind kvinder gjordt<<…” I denne akt har Nora besluttet sig at forlade sin mand, grundet at det ”vidunderlige” ikke skete. Nora har i lang tid håbet på at dagen Helmer ville åbne brevet fra Krogstad ville han opgive sin ære for hende

[1] Et dukkehjem – Henrik Ibsen side 13 linje 34.

# data[].attributes.headline
Knepper lige din mor til hun ikke kan gå

# data[].attributes.subject
Knepper lige din mor til hun ikke kan gå

# data[].attributes.headline
14d
Личностные характерис

# data[].attributes.body
14d
Личностные характеристики
Личностные характеристики
Разговор между Норой и fr
Разговор между Норой и миссис Линде в первом акте -
Разговор между Норой и fr
Разговор между Норой и миссис Линде в первом акте -
Разговор между Норой и fr
Разговор между Норой и миссис Линде в первом акте -
Разговор между Норой и fr
Разговор между Норой и миссис Линде в первом акте -
Разговор между Норой и fr
Разговор между Норой и миссис Линде в первом акте -
Разговор между Норой и fr
Разговор между Норой и миссис Линде в первом акте -
Разговор между Норой и fr
Разговор между Норой и миссис Линде в первом акте -
Personkarakteristik Lost
Личные характеристики Личные характеристики Том Том Том Том Том Том Нора олицетворяет время
Пустой
Пустой

# data[].attributes.body
Samtale mellem Nora og fru Linde i 1. akt –

# data[].attributes.body
Samtale mellem Nora og fru Linde i 1. akt –

# data[].attributes.body
Samtale mellem Nora og fru Linde i 1. akt –

# data[].attributes.body
Samtale mellem Nora og fru Linde i 1. akt –

# data[].attributes.body
Samtale mellem Nora og fru Linde i 1. akt –

# data[].attributes.body
Samtale mellem Nora og fru Linde i 1. akt –

# data[].attributes.body
Samtale mellem Nora og fru Linde i 1. akt –

# data[].attributes.body
Personkarakteristik
Personkarakteristik
Tom
Tom
Tom
Tom
Tom
Tom
Nora repræsentere tidens

# data[].attributes.body
Nora repræsentere tidens kvinders udvikling, fra hjemmegående overklassefrue, der er “til pynt”, til fri kvinde der gør op med traditionerne og det undertrykkende patriarkat. Samtidig repræsentere Nora også den naivitet som nogle kvinder i hendes situation har i forhold til de udfordringer de møder i frigørelsen.

# data[].attributes.body
1 samtale mellem Nora og Helmer:
Meddelelse: penge, jul. 
Kontekst: det er i december måned, 
Mand og kone snakker. 
Regulerende sproghandlinger: ”Ingen gæld! Aldrig låne!”. 
Sandhedsmaksime: Nora skjuler sine makroner og lyver, da hun siger, at hun ikke har spist makroner ”Ikke engang gnavet en makron eller to?” ”Nej, Torvald, jeg forsikrer dig virkelig”. 
Facework: Helmer: ansigtstruende: ”Ingen gæld! Aldrig låne!” og ansigtsdæmpende: ”Så, så, nu skal ikke lille sanglærken hænge med vingerne” og ”(rækker hende nogle sedler)”. 
Nora: ansigtsdæmpende. 
Transaktioner: forældrejeg = Helmer og barnejeg = Nora, ”Ingen gæld! Aldrig låne!” og ”(rækker hende nogle sedler)”. 
Undertekst: asymmetrisk forhold, for eksempel pga. transaktionerne. 
Regibemærkninger:  ”Jeg sparer dog virkelig alt, hvad jeg kan. (Ler)”.   

# data[].attributes.body
Sidste samtale mellem Nora og Helmer: 
Meddelelse: deres forhold, dilemmaet som brevet har startet, 
Kontekst: brevet 
Mand og kone snakker
Indirekte regulerende: Nora siger jeg elsker dig, og derfor skal Helmer også elske hende. 
Selvfremstillende: Nora siger jeg elsker dig, for at fremstille hende selv godt. 
Facework: Nora: ansigtstruende ”I har aldrig elsket mig” og fordi sædvanlige roller er byttet om. 
Transaktioner: forældrejeg = Nora og barnejeg = Helmer 

# data[].attributes.body
AKT 1 - Romantikken:
Idyl.
Borgerligt Biedermeier miljø.
Nora er “pyntegenstanden”.
AKT 2 - Opgør: 
Nora begynder sin udviklingsprocess. 
Begynder at blive selvstændig.
AKT 3 - Moderne tid:
Noras opgør med Thorvald. Kvindefrigørelse.

# data[].attributes.body
Den tyske forsker Alfred Wegener skrev i 1912, at kontinenterne så ud til at passe sammen. Det var nærliggende at tro, at kontinenterne på et tidspunkt havde hængt sammen og siden var splittet op igen.

Han fandt ens fossiler fra dyr og planter både i Afrika og Sydamerika. Han fandt de samme bjergarter på de to kontinenter og skurestriber fra gletsjeris. Det kunne tyde på, at Afrika og Sydamerika engang var et samlet landområde.

# data[].attributes.body
Nora repræsentere tidens kvinders udvikling, fra hjemmegående overklassefrue, der er “til pynt”, til fri kvinde der gør op med traditionerne og det undertrykkende patriarkat. Samtidig repræsentere Nora også den naivitet som nogle kvinder i hendes situation har i forhold til de udfordringer de møder i frigørelsen.

# data[].attributes.body
Funktion: Helmer repræsentere det konservative, stolte og traditionsbundne og dermed også det patriarkat som Nora lever under. Han bliver dermed en kontrast til Noras brud med traditionerne

# data[].attributes.body
Nora repræsentere tidens kvinders udvikling, fra hjemmegående overklassefrue, der er “til pynt”, til fri kvinde der gør op med traditionerne og det undertrykkende patriarkat. Samtidig repræsentere Nora også den naivitet som nogle kvinder i hendes situation har i forhold til de udfordringer de møder i frigørelsen.

# data[].attributes.body
Nora repræsentere tidens kvinders udvikling, fra hjemmegående overklassefrue, der er “til pynt”, til fri kvinde der gør op med traditionerne og det undertrykkende patriarkat. Samtidig repræsentere Nora også den naivitet som nogle kvinder i hendes situation har i forhold til de udfordringer de møder i frigørelsen.

# data[].attributes.body
Nora repræsentere tidens kvinders udvikling, fra hjemmegående overklassefrue, der er “til pynt”, til fri kvinde der gør op med traditionerne og det undertrykkende patriarkat. Samtidig repræsentere Nora også den naivitet som nogle kvinder i hendes situation har i forhold til de udfordringer de møder i frigørelsen.

# data[].attributes.body
Nora repræsentere tidens kvinders udvikling, fra hjemmegående overklassefrue, der er “til pynt”, til fri kvinde der gør op med traditionerne og det undertrykkende patriarkat. Samtidig repræsentere Nora også den naivitet som nogle kvinder i hendes situation har i forhold til de udfordringer de møder i frigørelsen.

# data[].attributes.body
at hende og Helmers ægteskab ikke er godt for hende. Krogstad er med til at skabe fokus på Nora og Helmers ægteskab, og presser på så konflikten mellem dem starter. 

barnepigen (Anne-Marie):
Direkte:
Er barnepige hos Helmers familie 
Har været barnepige hos Nora
Indirekte:
Funktion: Med til at understrege Helmer og Noras sociale status

# data[].attributes.body
Bliver kaldt: “Lærkefugl”, “ødeland”, “spillefugl”, “ekorn”

# data[].attributes.body
Nora siger jeg elsker dig, for at fremstille hen

# data[].attributes.body
I begyndelsen af dramaet gør hun brug af følelses- og holdningsudtrykkende sproghandlinger idet hun anerkender Helmer og er ham underdanig. Herimod gør hun i dramaets afsluttende samtale med Helmer brug af indirekte regulerende sproghandlinger idet hun…..

# data[].attributes.body
Regulerende sprogh
 Regulerende sprogh
Personkarakteristik
Personkarakteristik
PERIODEN
PERIODEN
Niki, Sofie & Friederike

“Et Dukkehjem” (1879) af Henrik Ibsen foregår i det moderne gennembrud. 
Tidsperioden viser sig bl.a. i de gammeldags traditioner og skikke omkring juletiden, hvor børnene bl.a. ikke må se juletræet før om aftenen (Nora: “Gem juletræet godt, Helene. Børnene må endelig ikke få se det før iaften, når det er pyntet.” AKT 1).
Dramaet er et eksempel på et opgør med den forhenværende periode, romantikken, og biedermeierkulturen. I historien gør Nora op med den kvindeundertrykkelse, som hun lever under i sit ægteskab med Helmer:
AKT 1 - Romantikken:
Idyl.
Borgerligt Biedermeier miljø.
Nora er “pyntegenstanden”.
AKT 2 - Opgør: 
Nora begynder sin udviklingsprocess. 
Begynder at blive selvstændig.
AKT 3 - Moderne tid:
Noras opgør med Thorvald. Kvindefrigørelse.
Personkarakteristik
Personkarakteristik
Nora: 
Direkte:
Bliver kaldt: “Lærkefugl”, “ødeland”, “spillefugl”, “ekorn”.
Opfører sig energisk 
Manglende empati
Indirekte:
Barnling
Naiv
Lyver
Funktion: Nora repræsentere tidens kvinders udvikling, fra hjemmegående overklassefrue, der er “til pynt”, til fri kvinde der gør op med traditionerne og det undertrykkende patriarkat. Samtidig repræsentere Nora også den naivitet som nogle kvinder i hendes situation har i forhold til de udfordringer de møder i frigørelsen

# data[].attributes.body
Niki, Sofie & Friederike

“Et Dukkehjem” (1879) af Henrik Ibsen foregår i det moderne gennembrud.
Tidsperioden viser sig bl.a. i de gammeldags traditioner og skikke omkring juletiden, hvor børnene bl.a. ikke må se juletræet før om aftenen (Nora: “Gem juletræet godt, Helene. Børnene må endelig ikke få se det før iaften, når det er pyntet.” AKT 1).

Dramaet er et eksempel på et opgør med den forhenværende periode, romantikken, og biedermeierkulturen. I historien gør Nora op med den kvindeundertrykkelse, som hun lever under i sit ægteskab med Helmer:
AKT 1 - Romantikken:
Idyl.
Borgerligt Biedermeier miljø.
Nora er “pyntegenstanden”.
AKT 2 - Opgør:
Nora begynder sin udviklingsprocess.
Begynder at blive selvstændig.
AKT 3 - Moderne tid:
Noras opgør med Thorvald. Kvindefrigørelse.

# data[].attributes.body
1 samtale mellem Nora og Helmer:

Meddelelse: penge, jul.

Kontekst: det er i december måned,

Mand og kone snakker.

Regulerende sproghandlinger: ”Ingen gæld! Aldrig låne!”.

Sandhedsmaksime: Nora skjuler sine makroner og lyver, da hun siger, at hun ikke har spist makroner ”Ikke engang gnavet en makron eller to?” ”Nej, Torvald, jeg forsikrer dig virkelig”.

Facework: Helmer: ansigtstruende: ”Ingen gæld! Aldrig låne!” og ansigtsdæmpende: ”Så, så, nu skal ikke lille sanglærken hænge med vingerne” og ”(rækker hende nogle sedler)”.

Nora: ansigtsdæmpende.

Transaktioner: forældrejeg = Helmer og barnejeg = Nora, ”Ingen gæld! Aldrig låne!” og ”(rækker hende nogle sedler)”.

Undertekst: asymmetrisk forhold, for eksempel pga. transaktionerne.

Regibemærkninger:  ”Jeg sparer dog virkelig alt, hvad jeg kan. (Ler)”.

Sidste samtale mellem Nora og Helmer:

Meddelelse: deres forhold, dilemmaet som brevet har startet,

Kontekst: brevet

Mand og kone snakker

Indirekte regulerende: Nora siger jeg elsker dig, og derfor skal Helmer også elske hende.

Selvfremstillende: Nora siger jeg elsker dig, for at fremstille hende selv godt.

Facework: Nora: ansigtstruende ”I har aldrig elsket mig” og fordi sædvanlige roller er byttet om.

Transaktioner: forældrejeg = Nora og barnejeg = Helmer

# data[].attributes.body
Noras "vilde" dans i stuen som symbol på hendes frigørelse, hun danser vildere og vildere (hvad vil det ske senere?) Løssluppen kvinde

# data[].attributes.body
Georg Brandes: Litteraturen skal sætte samfundets problemer under debat”
Dette stykke sætter problemet om frigørelse under debat. Både for kvinder men også generelt for den rolle man er underlagt. Man føler behov for at opfylde sin samfundsbestemte rolle i stedet for at opfylde sine egne ønsker og behov.

Perioden er “Det Moderne Gennembrud”. Dette kommer til udtryk i de sidste akt hvor tankerne fra “Det Moderne Gennembrud” trænger igennem via Noras exit og holdninger. Hvorimod man i første akt kan drage paralleller med romantikken som det idylliske ved f.eks. Juleaften hvor miljøet er beskrevet romantisk.

# data[].attributes.body
Gruppe 3 - Siv, Helene, Katinka

Symboler/billeder/handlinger, der betyder noget særligt gennem teksten:

Kælenavne - spillefugl, sangfugl, lærkefugl, ekorn (egern): fuglene og egernet symboliserer det lette, uskyldige og ubekymrede. Det er den rolle, som Nora skal have ifølge Helmer

Dukker og dukkehus → meget opsat og uægte tilværelse, et slags idealbillede, der viser en illusion af tryghed. Nora er opdraget til at være en tom, uselvstændig gengivning/afspejling af de mænd, der “ejer” hende og deres holdninger - kalder børnene for dukkebørn og giver sin datter en dukke og en dukkeseng. Da Nora er ved at forlade Helmer, siger han, at han kan ændre sig, men til dette svarer Nora:

Nora. Således, som jeg nu er, er jeg ingen hustru for dig.

Helmer. Jeg har kraft til at blive en anden.

Nora. Måske, – hvis dukken tages fra dig

Juletræet er i begyndelsen af stykket i færd med at blive pyntet af Nora, nålene er grønne. Juletræet falmer efterhånden, og i starten af anden akt beskrives det som “plukket, forpjusket og med nedbrændte lysestumper”

Løgnene (fx makronerne og Krogstads besøg) er et symbol på deres asymmetriske forhold (Nora og Helmer)

Lige før Helmer læser brevet siger han, at han ville ønske at Nora kom i fare, så han kunne sætte sit liv på spil for hende og vise hende hvor meget han elskede hende. Efter han læser brevet er det meget ironisk da han gør stik det modsatte. Dette er en øjenåbner for Nora, og hun forlader ham.

Hvad betyder genren drama for tema/motiv/budskab?

Hvis dramaet havde været et digt eller en roman, ville Noras “pligt” til at handle måske ikke komme lige så meget til udtryk, da man i romaner har mere frihed til at have monologer og indre diskussioner. Fordelen ved at skildre præcis dette tema i et drama er, hvordan spændingsniveauet og relationerne på bliver nødt til at udvikle sig på et bestemt niveau/bestemt hastighed. Dramaer indeholder konflikter (det gør sig f.eks. ikke nødvendigvis gældende for poesi), hvilket gør det nødvendigt at handle. Dette er netop temaet i “Et Dukkehjem”, at man skal handle, man skal tage styring i sit eget liv, man har selv ansvar for sit eget liv.

Hvor man i romaner etc. kunne have lange, velformulerede monologer, må man i dramaer oftere ty til dialoger, hvilket må ende i handlinger og reaktioner.

# data[].attributes.body
- I skal analysere kompositionen i ”Et Dukkehjem”, og sammenligne den med den traditionelle skabelon for en tragedie.

-       Skrivestil: Henrik Ibsen har en teknik med at give hints til, hvad der løbende sker i stykket. Find konkrete eksempler på, hvordan han gør det.

-       I skal give konkrete citater og eksempler fra teksten som dokumentation.

1. akt - Nora spiser makroner, og gemmer dem for Helmer når hun går ind i huset, Helmer bebrejder hende for pengespild:
- Nora bruger penge hun ikke har.

1. akt - Noras møde med Fru Linde, viser hvordan Noras fremtid vil se ud, når hun går fra Helmer og børnene.

2. akt - Fru Linde nævner for Nora, at det er besynderligt at Rank altid er på besøg.
- Ranks tilståelse for Nora

1. akt - Noras samtale med barnepigen.
- Nora forlader familien, præcis som de snakkede om.

Fabula og sjuzet stemmer over ens
Den har en logisk indre komposition, og fremskrider kronologisk
Den følger berettermodellen
Det er ikke tragediens mål at forherlige datiden, men at se frem ad, ryste publikum fra deres normale borgerlige tilværelse, og skildre emner som had, skæbne, skyld og livets mening.

# data[].attributes.body
Nora:

Direkte:

Bliver kaldt: “Lærkefugl”, “ødeland”, “spillefugl”, “ekorn”.

Opfører sig energisk

Manglende empati

Indirekte:

Barnling

Naiv

Lyver

Funktion: Nora repræsentere tidens kvinders udvikling, fra hjemmegående overklassefrue, der er “til pynt”, til fri kvinde der gør op med traditionerne og det undertrykkende patriarkat. Samtidig repræsentere Nora også den naivitet som nogle kvinder i hendes situation har i forhold til de udfordringer de møder i frigørelsen.

(Torvald) Helmer:

Direkte:

Høj stilling i banken

Indirekte:

Dominerende i forhold til Nora

Selvsikker

Sparsommelig

Pertentlig

Realist

Ærbar/stolt: “ingen gæld, aldrig låne"

Autoritær

Funktion: Helmer repræsentere det konservative, stolte og traditionsbundne og dermed også det patriarkat som Nora lever under. Han bliver dermed en kontrast til Noras brud med traditionerne

Fru Linde:

Direkte:

Enke

Barnløs

Vil have et job i banken

Indirekte:

Vil have Krogsted

Er enke uden børn

Desperat

Funktion: Fru Linde repræsentere en anden kvinde i denne tid. En kvinde hvis omdrejningspunkt er hendes ægteskabelige tilstand. Samtidig ønsker hun et job og tager situationen i egen hånd.

Doktor Rank:

Direkte:

Doktor

Familieven

autoritær til tider.

nasser

Indirekte:

“hyggedoktor”.

vil gerne have en hat der gør én usynlig på til næste maskerade

Funktion: Doktor Rank har den funktion, at han er den sidste chance Nora har for at få hjælp til at tilbagebetale sin gæld udefra. Efter Nora ikke vælger at spørge Doktor Rank om hjælp, da han erklærede sin kærlighed til hende, viser det at Nora ikke endnu engang vil skylde en mand noget og tager hendes problem i egen hånd.

Krogstad:

Direkte:

Indirekte:

Manipulerende

Vil have fru Linde

slesk

Tidligere en dygtig forretningsmand

Blev fundet skyldig i bedrageri

Afpresser Nora

Funktion: Er med til at skabe den konflikt, der er med til at få Nora til at indse at hende og Helmers ægteskab ikke er godt for hende. Krogstad er med til at skabe fokus på Nora og Helmers ægteskab, og presser på så konflikten mellem dem starter.

barnepigen (Anne-Marie):

Direkte:

Er barnepige hos Helmers familie

Har været barnepige hos Nora

Indirekte:

Funktion: Med til at understrege Helmer og Noras sociale status